You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
PRAKTISKE OPLYSNINGER<br />
Andre fremtidige anlæg kan bruge langt<br />
mere af uranen og skaber dermed minimale<br />
mængder radioaktivt affald. Men<br />
teknologierne forventes tidligst på markedet<br />
i 2030. Indtil da er problemerne<br />
med atomaffald uløste.<br />
Fortalerne mener dog, at CO 2 -truslen<br />
er langt større og vigtigere end atomkraftens<br />
eventuelle sikkerhedsproblemer,<br />
der også inkluderer, at atommateriale<br />
kan anvendes af usikre regimer og<br />
terrorister til at fremstille a-bomber.<br />
Et mere praktisk problem er, at det<br />
er svært nok at nå bare at bygge erstatninger<br />
for de aldrende atomreaktorer,<br />
verden allerede har. Mangel på atomkraftingeniører<br />
(mange af dem også<br />
aldrende) og flaskehalse på enkeltdele<br />
er blandt problemerne.<br />
Fx findes der kun én fabrik i verden,<br />
Japan Steel Works, der er i stand til at<br />
lave en atomreaktors 600 ton tunge<br />
kerne i ét stykke. Og fabrikken kan kun<br />
lave fire om året.<br />
Den største barriere i øjeblikket er<br />
dog nok prisen: Flere nyere undersøgelser<br />
tyder på, at fremtidig atomkraftenergi<br />
kan blive meget dyr for forbrugerne<br />
– i omegnen af to-tre gange<br />
dyrere end kul, gas og vind.<br />
JORDVARME – MERE<br />
END VARM LUFT<br />
Finanskrisen afslørede som bekendt i<br />
2008, at der var rigtig meget varm luft<br />
i Island. Man skal faktisk ned under jorden<br />
for at finde en af de få ting, der ikke<br />
var blæst kunstigt op i værdi. Og det<br />
er paradoksalt nok netop varm luft – i<br />
form af damp.<br />
Den atlantiske ø er førende i verden<br />
på jordvarme – eller geotermisk varme,<br />
som det hedder i fagsproget, når man<br />
henter den dybt nede. Energikilden leverer<br />
mere end 90 % af opvarmningen i<br />
de islandske hjem og mere end 30 % af<br />
elektriciteten. Og nordboerne kan blive<br />
centrale i forsøget på at få teknologien<br />
udbredt.<br />
Ifølge eksperterne (også dem uden<br />
for Island) er der rigtig store potentiale:<br />
Geotermiske hot-spots er spredt<br />
ud over hele kloden og ligger stort set,<br />
hvor der også er markant jordskælvsaktivitet.<br />
Altså i Sydeuropa, Østafrika,<br />
Øst- og Sydøstasien, samt på vestkysten<br />
af Nord- og Sydamerika.<br />
Hovedårsagen til at geotermi/jordvarme<br />
ikke er mere udbredt, er dels uvidenhed,<br />
dels at start-omkostningerne<br />
er relativt høje. Men er der først hul<br />
igennem til dampen, der typisk hentes<br />
et par kilometer nede, kan driften koste<br />
næsten lige så lidt per kilowatttime som<br />
kulkraft – og mindre end for eksempel<br />
vind.<br />
Det betyder, at det ofte også kan<br />
betale sig at hente jordvarme uden for<br />
hot spots’ene, især den lidt mere primitive<br />
slags, hvor man bare skal få meter<br />
ned.<br />
I Sverige er der sket en tidobling i de<br />
seneste år, og herhjemme er man også så<br />
småt ved at komme med. Stadig flere almindelige<br />
danske parcelhusejere får lagt<br />
152 PRAKTISKE OPLYSNINGER