''Jeg synes faktisk forvaltningen svigtede. Vi fik en pose penge, men ...
''Jeg synes faktisk forvaltningen svigtede. Vi fik en pose penge, men ...
''Jeg synes faktisk forvaltningen svigtede. Vi fik en pose penge, men ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
OKT • NOV • DEC<br />
1 • 2007<br />
Magasinet for medarbejdere i Børne- og Ungdoms<strong>forvaltning<strong>en</strong></strong><br />
s.19<br />
’’Jeg <strong>synes</strong> <strong>faktisk</strong> <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong> <strong>svigtede</strong>. <strong>Vi</strong> <strong>fik</strong> <strong>en</strong> <strong>pose</strong> p<strong>en</strong>ge,<br />
m<strong>en</strong> ing<strong>en</strong> redskaber til, hvordan vi skulle gribe process<strong>en</strong> an.’’<br />
Troels Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, lærer<br />
Samm<strong>en</strong>lagt<br />
’’Der var for lidt styring’’<br />
Må man sige indvandrer<br />
Læs hvad <strong>en</strong> stand-up<br />
komiker og <strong>en</strong> forsker<br />
m<strong>en</strong>er<br />
P<strong>en</strong>gekaos<br />
’’<strong>Vi</strong> er på vej, m<strong>en</strong> ikke<br />
i mål’’
Komm<strong>en</strong>tar fra redaktør<strong>en</strong><br />
Noget til fælles<br />
Foto: Lars Nybøll<br />
Det er <strong>en</strong> ommer, skriver <strong>en</strong> daginstitutionsleder<br />
i dette allerførste personaleblad til Børne- og<br />
Ungdoms<strong>forvaltning<strong>en</strong></strong>s 18.000 medarbejdere.<br />
Skrib<strong>en</strong>t<strong>en</strong> er utilfreds med, at KBH018 har valgt at<br />
s<strong>en</strong>de <strong>en</strong> plakat ud til samtlige arbejdspladser i BUF i <strong>en</strong><br />
tid, hvor <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong>s økonomi er under pres.<br />
Jeg håber ikke, at KBH018 bliver <strong>en</strong> ommer. I <strong>en</strong><br />
forvaltning, der beskæftiger 18.000 medarbejdere med<br />
meget forskellige titler og arbejdsopgaver, m<strong>en</strong>er jeg, at<br />
der er behov for et fælles personaleblad. Et blad, der kan<br />
sætte fokus på det, vi – på trods af forskellige kasketter<br />
og opgaver – er fælles om; nemlig arbejdet med og for<br />
Køb<strong>en</strong>havns børn og unge. Og et blad, der kan stille<br />
skarpt på det at være medarbejder i Køb<strong>en</strong>havns Kommunes<br />
Børne- og Ungdomsforvaltning. Det gælder ikke<br />
mindst i <strong>en</strong> tid, hvor ressourcerne kan <strong>synes</strong> knappe.<br />
KBH018 er medarbejdernes blad, og det betyder, at<br />
det er din og de øvrige medarbejderes hverdag, arbejde<br />
og vilkår, der står i c<strong>en</strong>trum. Du er selv med til at<br />
sætte dagsord<strong>en</strong><strong>en</strong> for, hvad du vil læse i spalterne her<br />
i KBH018. Har du <strong>en</strong> god historie, et dilemma eller<br />
<strong>en</strong> holdning til arbejdet i BUF, så skriv til os. Du kan<br />
også fatte p<strong>en</strong>n<strong>en</strong>, hvis du m<strong>en</strong>er, at KBH018 skal lægge<br />
vej<strong>en</strong> forbi din arbejdsplads. Ambition<strong>en</strong> er nemlig ikke<br />
blot at beskrive det, vi har til fælles, m<strong>en</strong> også at komme<br />
ud i krog<strong>en</strong>e på BUFs forskellige arbejdspladser – og<br />
møde dem, vi ikke k<strong>en</strong>der.<br />
I forbindelse med dette første KBH018 <strong>fik</strong> vi lov til at<br />
tage med Nicolai Bidstrup på arbejde. Han har ikke nog<strong>en</strong><br />
fast arbejdsplads, m<strong>en</strong> arbejder på gad<strong>en</strong>. Følg med<br />
ham på <strong>en</strong> vagt på side 24.<br />
I d<strong>en</strong>ne tid kan man dårligt lave et medarbejderblad<br />
ud<strong>en</strong> at berøre det, der i øjeblikket optager <strong>en</strong> stor del<br />
af medarbejderne i BUF – nemlig samm<strong>en</strong>lægninger af<br />
skoler og institutioner. Her i bladet kan du således læse,<br />
hvordan <strong>en</strong> medarbejder for nogle år sid<strong>en</strong> oplevede<br />
samm<strong>en</strong>lægningsprocess<strong>en</strong> på Vesterbro Ny Skole. Og<br />
du kan læse to eksperters bud på, hvilke udfordringer<br />
du som medarbejder står overfor, hvis din skole eller institution<br />
skal fusionere.<br />
Forvaltning<strong>en</strong>s trængte økonomi har længe hængt<br />
som <strong>en</strong> sort sky over medarbejderne i BUF. M<strong>en</strong> hvordan<br />
står det eg<strong>en</strong>tlig til her et lille år efter, medierne<br />
beskrev BUFs økonomi som kaos På side 32 kan du<br />
læse, hvad BUFs økonomichef svarede, da vi spurgte,<br />
hvad der gik galt – og hvordan det går med at få styr på<br />
økonomi<strong>en</strong>.<br />
Endelig har vi i dette første nummer af KBH018<br />
valgt at sætte testkultur<strong>en</strong> til debat. For hvor skal tid<strong>en</strong><br />
til flere og flere test og vurderinger komme fra Og kan<br />
test af børn helt ned i treårsalder<strong>en</strong> overhovedet bruges<br />
til noget konstruktivt i praksis<br />
Jeg ønsker dig god læselyst – og håber, du vil bidrage<br />
til at gøre KBH018 til et medarbejdernes blad med fortællinger<br />
om, hvad der optager, bekymrer eller irriterer<br />
dig som medarbejder i landets største børne- og ungdomsforvaltning.<br />
God læselyst!<br />
Eva Fryd<strong>en</strong>sberg Holm<br />
Redaktør<br />
Kolofon<br />
KBH018<br />
Magasinet for medarbejdere I Børne- og<br />
Ungdoms<strong>forvaltning<strong>en</strong></strong><br />
kbh018@buf.kk.dk<br />
TLF: 33 66 41 90<br />
REDAKTION<br />
Else Sommer (ansvarshav<strong>en</strong>de)<br />
es@buf.kk.dk<br />
Eva Fryd<strong>en</strong>sberg Holm (redaktør)<br />
evahol@buf.kk.dk<br />
Kim Serup Rasmuss<strong>en</strong> ksr@buf.kk.dk<br />
H<strong>en</strong>rik Førby J<strong>en</strong>s<strong>en</strong> hej<strong>en</strong>s@buf.kk.dk<br />
Gurli Niels<strong>en</strong> gni@buf.kk.dk (lay-out)<br />
UDGIVER<br />
Børne- og Ungdoms<strong>forvaltning<strong>en</strong></strong>, Køb<strong>en</strong>havns<br />
Kommune<br />
Islands Brygge 37<br />
2300 Køb<strong>en</strong>havn S<br />
TLF 33 66 33 66<br />
OPLAG<br />
20.000 eks.<br />
TRYK<br />
Datagraf<br />
FORSIDEFOTO<br />
Mikkel Østergaard<br />
KBH018 udkommer fire gange årligt<br />
og uds<strong>en</strong>des til alle medarbejdere i BUF
Indhold<br />
02/03<br />
Indhold<br />
S. 28*<br />
S. 24*<br />
S. 7*<br />
S. 4 Vokseværk<br />
Samm<strong>en</strong>lægninger udfordrer køb<strong>en</strong>havnske<br />
daginstitutioner<br />
S. 7 Fra kaos til ny inspiration*<br />
For lidt styring og for få redskaber gjorde<br />
samm<strong>en</strong>lægning<strong>en</strong> af Vesterbro Ny Skole<br />
kaotisk<br />
S. 10 Klumm<strong>en</strong><br />
Fusioner: Leder<strong>en</strong> skal melde klart ud<br />
S. 11 Må man sige indvandrer<br />
Læs hvad <strong>en</strong> stand-up-komiker og <strong>en</strong> sprogforsker<br />
siger om vores politisk korrekte<br />
sprog<br />
S. 14 Køb<strong>en</strong>havn går ind i testalder<strong>en</strong><br />
Flere test og vurderinger giver rynkede bryn<br />
hos nogle lærere og pædagoger<br />
S. 17 Ordet er frit<br />
Femårstest – hvorfor nu det<br />
S. 18 K<strong>en</strong>der du dine kolleger<br />
S. 20 Bedst og værst i BUF<br />
Børn<strong>en</strong>e og kollegerne er det bedste – og<br />
de mangl<strong>en</strong>de ressourcer det værste<br />
S. 22 Direktør<strong>en</strong>s hjørne<br />
<strong>Vi</strong> er ved at lande<br />
S. 23 Og det blev sagt…<br />
Kvindelige lærere er de bedste bilister<br />
S. 24 Gad<strong>en</strong> er hans arbejdsplads*<br />
Tag med, når gademedarbejder Nicolai Bidstrup<br />
møder de unge på Nørrebro<br />
S. 28 Tag børn<strong>en</strong>e i hånd<strong>en</strong>*<br />
Smid fordomm<strong>en</strong>e ud – og skab et godt<br />
samarbejde om overgang<strong>en</strong> fra børnehave til<br />
skole, råder lektor Stig Broström<br />
S. 31 BUF-djævl<strong>en</strong><br />
Er det god nok<br />
S. 32 Økonomikaos<br />
- <strong>Vi</strong> er på vej, m<strong>en</strong> ikke i mål, siger BUFs økonomichef<br />
S. 34 Buf’fer<strong>en</strong><br />
Stort og småt i BUF<br />
S. 36 Bos bagside<br />
<strong>Vi</strong>nduer på vid gab
Samm<strong>en</strong>lægning<br />
’’Hvis man ikke er<br />
meget opmærksom,<br />
kan det være <strong>en</strong><br />
bombe i det sociale<br />
landskab, når to<br />
institutioner lægges<br />
samm<strong>en</strong>.’’<br />
Jan Kampmann, professor<br />
Tekst: H<strong>en</strong>rik Førby J<strong>en</strong>s<strong>en</strong> - Illustration: llustra<br />
Masterplan for forliget Fremtid<strong>en</strong>s institutioner og skoler<br />
20.juni – 15. august:<br />
Politisk forhandling<br />
15. august – september:<br />
Første ori<strong>en</strong>tering til<br />
forældre, medarbejdere og<br />
faglige organisationer<br />
September – november:<br />
Off<strong>en</strong>tlig høring – mulighed<br />
for at komme med<br />
komm<strong>en</strong>tarer og forslag
04/05<br />
Vokseværk udfordrer<br />
institutioner<br />
Samm<strong>en</strong>lægning af 97 køb<strong>en</strong>havnske daginstitutioner giver<br />
<strong>en</strong> række faglige fordele. M<strong>en</strong> i første omgang vil pædagogerne<br />
opleve frustration, og det vil kræve <strong>en</strong> indsats at sikre børn<strong>en</strong>es<br />
tryghed, vurderer områdechef Dorte Bloch og børneforsker Jan<br />
Kampmann.<br />
’’Vær ærlige omkring<br />
besparelserne<br />
og s<strong>en</strong>d tydelige<br />
signaler.’’<br />
Dorte Bloch, områdechef<br />
Selv om der vil være vrede og modstand mod samm<strong>en</strong>lægninger<br />
af skoler og institutioner i Køb<strong>en</strong>havns<br />
Kommune, er der gode faglige begrundelser<br />
bag forliget ’Fremtid<strong>en</strong>s institutioner og skoler’.<br />
Det m<strong>en</strong>er områdechef i Rudersdal Kommune, Dorte<br />
Bloch. Og hun må vide, hvad hun taler om – i hvert<br />
fald, når det handler om institutionssamm<strong>en</strong>lægningerne.<br />
Som tidligere dagtilbudschef i Rødovre og områdeleder<br />
i Albertslund Kommune har hun g<strong>en</strong>nem år<strong>en</strong>e<br />
haft ansvaret for samm<strong>en</strong>lægning<strong>en</strong> af <strong>en</strong> lang række<br />
institutioner.<br />
- Køb<strong>en</strong>havns Kommune skal i gang med at lægge institutioner<br />
samm<strong>en</strong>. I mange tilfælde bliver der tale om<br />
integrerede institutioner, og det bliver d<strong>en</strong> pædagogiske<br />
kvalitet ikke dårligere af – tværtimod. M<strong>en</strong> jeg ved godt,<br />
at forældre og børn kan reagere meget voldsomt på det<br />
og sige: Det kan I ikke m<strong>en</strong>e. Kunst<strong>en</strong> bliver at etablere<br />
institutioner, der åbner mulighed for at have ’det små i<br />
det store’, siger Dorte Bloch.<br />
Hun råder desud<strong>en</strong> de køb<strong>en</strong>havnske politikere til<br />
at være ærlige omkring besparelser og at s<strong>en</strong>de tydelige<br />
signaler om, hvad de vil med forliget. For eksempel behøver<br />
besparelser og faglig udvikling ikke at være modsætninger.<br />
- Da vi lagde institutioner samm<strong>en</strong> i Albertslund<br />
Kommune handlede det i første omgang om, at nogle<br />
forældre oplevede, at overgang<strong>en</strong> fra vuggestue til børnehave<br />
ikke fungerede særligt godt. S<strong>en</strong>ere viste det sig,<br />
at der både var <strong>en</strong> faglig og økonomisk gevinst ved at<br />
lægge institutioner samm<strong>en</strong>, fortæller Dorte Bloch.<br />
Færre skift og større fleksibilitet<br />
Professor ved Institut for Psykologi og Uddannelsesforskning<br />
på RUC, Jan Kampmann, er tidligere pædagog<br />
og har haft børne- og barndomsforskning som sit<br />
forskningsfelt i 20 år. Blandt meget andet har han lavet<br />
etnografisk inspireret feltforskning, hvor han har undersøgt<br />
fordele og ulemper ved 0-6 års institutioner set fra<br />
børnehøjde.<br />
Konklusion<strong>en</strong> var, at de integrerede institutioner giver<br />
fordele i form af færre og mindre skift for børn<strong>en</strong>e – og<br />
<strong>en</strong> større fleksibilitet i børn<strong>en</strong>es hverdag i institution<strong>en</strong>.<br />
- <strong>Vi</strong> var overraskede over, hvor meget de mindre børn<br />
opsøgte de større. I leg<strong>en</strong> blev de små til dukker for de<br />
store. Og det havde de små ikke noget imod – de kunne<br />
fra første parket overvære d<strong>en</strong> sociale interaktion mellem<br />
de større børn. Og bagefter kunne de gå ned og<br />
afprøve, hvad de havde lært på de <strong>en</strong>dnu mindre børn,<br />
forklarer han.<br />
M<strong>en</strong>s Dorte Bloch ikke tøver med at betegne institutioner<br />
med under 60 børn som ’for små’, er Jan Kampmann<br />
mere forsigtig.<br />
29. november:<br />
Behandling i Køb<strong>en</strong>havns<br />
Borgerrepræs<strong>en</strong>tation<br />
November – februar:<br />
Forhandling med faglige<br />
organisationer<br />
Februar – juli:<br />
Politisk godk<strong>en</strong>delse af<br />
handleplaner for de <strong>en</strong>kelte<br />
skoler og institutioner<br />
Foråret/skolestart 2008:<br />
De berørte skoler og<br />
institutioner lukkes og<br />
samm<strong>en</strong>lægges
Samm<strong>en</strong>lægning<br />
S<strong>en</strong>iorforsker i arbejdsmiljø Peter Hasle giver tre gode råd til ansatte på samm<strong>en</strong>lagte skoler og institutioner<br />
1. Skab <strong>en</strong> ny kultur ved handling<br />
I skal afklare, hvad I vil have med<br />
2. Organiser arbejdet i fællesskab<br />
Vær fælles om at bestemme, hvordan<br />
3. Læg kris<strong>en</strong> frem i lyset<br />
Kriser i samarbejdet mellem sam-<br />
fra jeres gamle kulturer og hvad,<br />
arbejdet i d<strong>en</strong> samm<strong>en</strong>lagte m<strong>en</strong>bragte medarbejdergrupper<br />
der skal k<strong>en</strong>detegne jeres nye fælles<br />
kultur. D<strong>en</strong> nye kultur skabes<br />
ikke i dét, I siger, m<strong>en</strong> i dét, I gør.<br />
institution eller skole skal organiseres.<br />
F.eks. kan de fem sekretærer<br />
fra to skoler sætte sig samm<strong>en</strong> og<br />
fordele opgaverne. På d<strong>en</strong> måde<br />
lærer I hinand<strong>en</strong> at k<strong>en</strong>de og får<br />
indflydelse på jeres arbejde.<br />
er uundgåeligt. Læg kris<strong>en</strong> frem i<br />
åb<strong>en</strong>t lys. Det virkeligt farlige opstår,<br />
hvis d<strong>en</strong> ligger skjult, og I ikke<br />
tør tale om d<strong>en</strong>.<br />
- Selvom børn<strong>en</strong>e har godt af at lege med såvel mindre<br />
som større børn, har de også brug for et overskueligt<br />
’socialt landkort’ i institution<strong>en</strong>.<br />
Kammeraterne er, ifølge Jan Kampmann, utrolig vigtige.<br />
I <strong>en</strong> hvilk<strong>en</strong> som helwst institution, er børn<strong>en</strong>e optaget<br />
af at etablere <strong>en</strong> relation til andre børn fra dag ét.<br />
- Mange børn vælger for eksempel kun at deltage i aktiviteter,<br />
som deres bedste kammerat deltager i. Og det<br />
har virkelig betydning, om Thomas eller Marie er der,<br />
når de kommer i institution<strong>en</strong>. Om morg<strong>en</strong><strong>en</strong> sætter<br />
nogle sig ved indgang<strong>en</strong> og v<strong>en</strong>ter på deres bedste v<strong>en</strong><br />
eller v<strong>en</strong>inde - og først, når hun eller han er kommet, går<br />
dag<strong>en</strong> i institution<strong>en</strong> for alvor i gang.<br />
En bombe i det sociale landkort<br />
Med <strong>en</strong> ny og større institution følger nye kammerater,<br />
m<strong>en</strong> også udfordringer for børn<strong>en</strong>e. De skal finde <strong>en</strong><br />
rolle i d<strong>en</strong> nye børnegruppe, og det kan være svært for<br />
nogle.<br />
- <strong>Vi</strong> har etableret <strong>en</strong> legetradition, hvor børn<strong>en</strong>e selv<br />
organiserer leg<strong>en</strong> et langt stykke h<strong>en</strong> ad vej<strong>en</strong>. De ’forhandler’<br />
og h<strong>en</strong>ter <strong>en</strong> voks<strong>en</strong>, hvis der er brug for det.<br />
M<strong>en</strong> børn<strong>en</strong>es leg bliver i mange situationer mindre<br />
fredelig og uorganiseret i d<strong>en</strong> nye børnegruppe. Der vil<br />
være flere konflikter og flere situationer, hvor de får brug<br />
for <strong>en</strong> pædagog for at få leg<strong>en</strong> til at fungere.<br />
Alt i alt vil børn<strong>en</strong>e, ifølge Jan Kampmann, ligesom<br />
de voksne, opleve kultur- og personsamm<strong>en</strong>stød, når institutioner<br />
samm<strong>en</strong>lægges. Og nogle af børn<strong>en</strong>e vil føle<br />
sig så usikre på d<strong>en</strong> nye situation, at de lukker sig inde i<br />
sig selv og sætter sig h<strong>en</strong> i et hjørne, hvor de risikerer at<br />
blive oversete.<br />
- Hvis man ikke er meget opmærksom, kan det være <strong>en</strong><br />
bombe i det sociale landskab, når to institutioner lægges<br />
samm<strong>en</strong>. Alle parter skal til at restrukturere de sociale<br />
relationer – og det er jo ikke noget, man bare lige gør.<br />
En særlig indsats fra personalet<br />
Udover de ’almindelige’ pædagogiske opgaver, kræver <strong>en</strong><br />
samm<strong>en</strong>lægning, ifølge Jan Kampmann, <strong>en</strong> helt særlig<br />
indsats af personalet. Hans undersøgelser viser, at omsorg<br />
og opmærksomhed over for børn<strong>en</strong>e er ekstra nødv<strong>en</strong>dig,<br />
når institutioner samm<strong>en</strong>lægges.<br />
- Det er vigtigt at sikre, at ing<strong>en</strong> børn kommer i klemme<br />
eller bliver marginaliseret. Og her vil pædagogerne<br />
opleve, at deres omsorgsfunktion bliver udvidet. Det<br />
kræver ekstra tid og dermed ekstra ressourcer.<br />
Det er et billede, Dorte Bloch godt kan g<strong>en</strong>k<strong>en</strong>de.<br />
I Rudersdal Kommune har hun været med til at hyre<br />
særlige rådgivere i forbindelse med samm<strong>en</strong>lægninger,<br />
som institutionslederne kan trække på, når de har brug<br />
for det.<br />
- Som arbejdsgiver bliver man nødt til at acceptere,<br />
at folk reagerer, for hvad betyder samm<strong>en</strong>lægning<strong>en</strong> for<br />
d<strong>en</strong> <strong>en</strong>kelte Kommun<strong>en</strong> skal sørge for, at der er p<strong>en</strong>ge<br />
til pædagogiske week<strong>en</strong>der og lign<strong>en</strong>de, siger hun. •<br />
Forliget Fremtid<strong>en</strong>s institutioner og skoler<br />
Forliget blev indgået d<strong>en</strong> 14. august 2007 og betyder:<br />
• at 97 institutioner bliver lagt<br />
samm<strong>en</strong>, seks institutioner bliver<br />
omlagt og tre institutioner<br />
lukker<br />
• at 12 skoler bliver lagt samm<strong>en</strong>,<br />
og at to skoler lukker<br />
• at der afsættes knap <strong>en</strong> milliard<br />
kroner til r<strong>en</strong>ovation og nybyggeri<br />
• at BUF har fået eftergivet sparekrav<br />
på 158 millioner kroner<br />
Note: I de netop afsluttede budgetforhandlinger er det besluttet at tilføre BUF ialt 265 millioner kroner i 2008. Læs mere i Buf’fer<strong>en</strong> side 34.
06/07<br />
Tekst: Eva Fryd<strong>en</strong>sberg Holm - Foto: Mikkel Østergaard<br />
Fra kaos til ny<br />
inspiration<br />
De to Vesterbro skoler<br />
Ny Carlsbergvej<strong>en</strong>s Skole<br />
og Alsgade Skole blev lagt<br />
samm<strong>en</strong> i 2004 og blev til<br />
Vesterbro Ny Skole.<br />
Skol<strong>en</strong> har i dag 600 elever<br />
og 66 lærere.<br />
For meget fnidder, for få redskaber og for lidt styring. Det var noget<br />
af det, der <strong>fik</strong> Troels Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong> til at kalde samm<strong>en</strong>lægning<strong>en</strong> på<br />
Vesterbro Ny Skole for kaotisk. I dag – tre år efter samm<strong>en</strong>smeltning<strong>en</strong><br />
– trives han på <strong>en</strong> stor skole med mange kolleger.
Samm<strong>en</strong>lægning<br />
’’Jeg <strong>synes</strong> <strong>faktisk</strong> <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong><br />
<strong>svigtede</strong>. <strong>Vi</strong> <strong>fik</strong> <strong>en</strong><br />
<strong>pose</strong> p<strong>en</strong>ge, m<strong>en</strong> ing<strong>en</strong><br />
redskaber til, hvordan vi<br />
skulle gribe process<strong>en</strong> an.’’<br />
Troels Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, lærer<br />
r du ny lærer, eller er du bare vikar spørger<br />
<strong>en</strong> elev. Jeg ser åb<strong>en</strong>bart lidt søg<strong>en</strong>de<br />
ud på de labyrintagtige gange, der forbin- Eder de to gamle Vesterbro-skoler – Alsgade Skole<br />
og Ny Carlsbergvej<strong>en</strong>s Skole – på det, der nu hedder<br />
Vesterbro Ny Skole.<br />
På Alsgade-sid<strong>en</strong> får jeg øje på Troels Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>,<br />
som er ham, jeg skal mødes med. Han har været<br />
lærer på skol<strong>en</strong> de sidste otte år og har lovet mig<br />
at fortælle lidt om, hvordan det har været i de<br />
s<strong>en</strong>ere år, hvor de to gamle – og til tider rivaliser<strong>en</strong>de<br />
– tvillingeskoler er blevet til én skole.<br />
- Har du læst Vesterbro-avis<strong>en</strong> Spørger han<br />
som det første – lettere forpustet og lettere anklag<strong>en</strong>de.<br />
Og da jeg ikke umiddelbart svarer, fortsætter<br />
han:<br />
- Altså jeg <strong>synes</strong>, der er mange gode ideer i at<br />
lægge små skoler samm<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> jeg bliver så gal,<br />
når jeg læser, at man gør det i stedet for at skære<br />
i tosprogsundervisning<strong>en</strong> eller lejrskolerne. Der<br />
er jo ikke noget at skære i. Både lejrskoler og tosprogsundervisning<br />
er skåret ind til b<strong>en</strong>et.<br />
Så er der lagt på bålet. M<strong>en</strong> ton<strong>en</strong> bliver <strong>en</strong><br />
smule mildere, m<strong>en</strong>s han viser mig rundt på skol<strong>en</strong>,<br />
for han er <strong>faktisk</strong> glad for at være lærer på <strong>en</strong><br />
stor skole med mange kolleger, der kan inspirere<br />
ham i hverdag<strong>en</strong>. Han er i det hele taget glad for<br />
sin skole – også selv om ’det kaotiske år’, som han<br />
kalder det år, hvor samm<strong>en</strong>lægningsprocess<strong>en</strong><br />
stod på, trak tænder ud.<br />
En mur mellem skolerne<br />
- Jeg startede som lærer på Ny Carlsbergvej<strong>en</strong>s<br />
Skole i 99, og allerede d<strong>en</strong>gang lå det i luft<strong>en</strong>,<br />
at vi på et tidspunkt skulle smelte samm<strong>en</strong> med<br />
Alsgade Skole. <strong>Vi</strong> var jo de sidste tvillingeskoler<br />
(to skoler, der støder op til hinand<strong>en</strong>, red.), der<br />
var tilbage i by<strong>en</strong>. Så da samm<strong>en</strong>lægning<strong>en</strong> blev<br />
<strong>en</strong> realitet, var jeg indstillet på det – og så muligheder<br />
i det at blive én stor skole.<br />
Det var dog langt fra <strong>en</strong> positiv indstilling, der<br />
prægede d<strong>en</strong> samlede stemning, da det på et morg<strong>en</strong>møde<br />
for fire år sid<strong>en</strong> blev meddelt, at man<br />
nu for alvor skulle til at vænne sig til, at Ny Carlsbergvej<strong>en</strong>s<br />
Skole skulle slås samm<strong>en</strong> med naboskol<strong>en</strong>.
- Du skal huske på, at vi var to skoler med meget<br />
forskellige elevkli<strong>en</strong>tel, og samtidig var det uklart,<br />
hvordan samm<strong>en</strong>lægning<strong>en</strong> skulle foregå.<br />
Det er klart, at det skabte <strong>en</strong> masse spørgsmål<br />
– og frustration hos nogle, m<strong>en</strong> derudover var<br />
der <strong>en</strong> flok, der burde have forladt skol<strong>en</strong>, ind<strong>en</strong><br />
vi gik i gang. De var nemlig decideret imod <strong>en</strong><br />
samm<strong>en</strong>lægning og stak konstant kæppe i hjulet,<br />
konstaterer Troels Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>.<br />
<strong>Vi</strong> bevæger os ned g<strong>en</strong>nem Vesterbro Ny Skoles<br />
10. klasseområdet – og ned i d<strong>en</strong> skolegård,<br />
der altid har været fælles for de to skoler.<br />
- I gamle dage var der <strong>en</strong> mur, der delte gård<strong>en</strong><br />
mellem de to skoler. Da jeg kom til skol<strong>en</strong> var<br />
d<strong>en</strong> revet ned, m<strong>en</strong> m<strong>en</strong>talt var d<strong>en</strong> der stadig,<br />
fortæller Troels Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>.<br />
<strong>Vi</strong> passerer det store abstrakte symbol, der er<br />
malet med grove hvide streger midt i skolegård<strong>en</strong>,<br />
og som skal markere d<strong>en</strong> samm<strong>en</strong>lægning – eller<br />
for<strong>en</strong>ing, om man vil, der fandt sted for tre år<br />
sid<strong>en</strong> – efter et års planlægning og forberedelse.<br />
Manglede redskaber og styring<br />
- Jeg ynder jo at kalde det år, samm<strong>en</strong>lægningsprocess<strong>en</strong><br />
stod på, for det kaotiske år. Han ser lidt<br />
eftertænksom ud, ind<strong>en</strong> han forklarer:<br />
- <strong>Vi</strong> <strong>fik</strong> fra start<strong>en</strong> mulighed for at være med<br />
til at bestemme, hvordan d<strong>en</strong> nye skole skulle<br />
være – blandt andet på de såkaldte ’op<strong>en</strong> space’<br />
arrangem<strong>en</strong>ter. M<strong>en</strong> problemet var, at der ikke<br />
blev sorteret i, hvad vi skulle tage stilling til. <strong>Vi</strong><br />
diskuterede alt ned til, hvornår klokk<strong>en</strong> skulle<br />
ringe og hvilke regler, der skulle gælde i skolegård<strong>en</strong>,<br />
fortæller d<strong>en</strong> 42-årige lærer, der m<strong>en</strong>er, at<br />
det ville have lettet process<strong>en</strong>, hvis d<strong>en</strong> slags ting<br />
var blevet besluttet ov<strong>en</strong>fra.<br />
- Jeg ved godt, at vi lærere er vant til <strong>en</strong> flad<br />
struktur og gerne vil have indflydelse. M<strong>en</strong> her<br />
ville det have lettet, hvis ledels<strong>en</strong> havde sagt: Sådan<br />
gør vi, så tror jeg, vi havde haft mere overskud<br />
til at forholde os til de store linjer.<br />
Udover detalj<strong>en</strong>iveauet m<strong>en</strong>er Troels Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong><br />
også, at uig<strong>en</strong>nemsigtighed, mangl<strong>en</strong>de informationer<br />
og alt for hurtige deadlines var med til at<br />
gøre process<strong>en</strong> knudret.<br />
- Jeg kan stå og kigge på vores nye multihal,<br />
som vi <strong>fik</strong> opført i forbindelse med samm<strong>en</strong>lægning<strong>en</strong><br />
og tænke: Hvordan blev det eg<strong>en</strong>tlig besluttet,<br />
at d<strong>en</strong> skulle se sådan ud Og det er jo<br />
absurd, for der blev holdt et hav af byggemøder.<br />
Troels Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong> er 42 år og uddannet lærer.<br />
Han har arbejdet på Vesterbro Ny Skole sid<strong>en</strong><br />
1999. De første seks år på Ny Calsbergvej<strong>en</strong>s<br />
Skole. Han underviser i dansk i første klasse<br />
og i <strong>en</strong> specialklasse. Desud<strong>en</strong> er han skol<strong>en</strong>s<br />
SSP-repræs<strong>en</strong>tant.<br />
M<strong>en</strong> det var nok det, der var karakteristisk hele<br />
vej<strong>en</strong> rundt. Når vi skulle træffe <strong>en</strong> afgør<strong>en</strong>de beslutning,<br />
skulle det nærmest ske samme dag, som<br />
vi <strong>fik</strong> information<strong>en</strong>.<br />
De hurtige deadlines gjorde, at jeg hele tid<strong>en</strong><br />
havde <strong>en</strong> fornemmelse af, at jeg ikke rigtig vidste,<br />
hvad jeg sagde ja til, og så blev det svært at gå 100<br />
proc<strong>en</strong>t ind for det, siger han og tøver <strong>en</strong> smule:<br />
- Jeg <strong>synes</strong> <strong>faktisk</strong> <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong> <strong>svigtede</strong>. <strong>Vi</strong> <strong>fik</strong><br />
<strong>en</strong> <strong>pose</strong> p<strong>en</strong>ge, m<strong>en</strong> ing<strong>en</strong> redskaber til, hvordan<br />
vi skulle gribe process<strong>en</strong> an – i hvert fald ikke på<br />
medarbejderniveau.<br />
Hverdag ud<strong>en</strong> regler<br />
I august for tre år sid<strong>en</strong> kom dag<strong>en</strong>, hvor de to<br />
skoler officielt kunne kalde sig Vesterbro Ny Sko-<br />
’’Jeg ved godt, at vi lærere<br />
er vant til <strong>en</strong> flad struktur<br />
og gerne vil have indflydelse.<br />
M<strong>en</strong> her m<strong>en</strong>er jeg,<br />
at det kunne have lettet,<br />
hvis ledels<strong>en</strong> havde sagt:<br />
Sådan gør vi, så tror jeg,<br />
vi havde haft mere overskud<br />
til at forholde os til<br />
de store linjer.’’<br />
Troels Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, lærer<br />
08/09<br />
le og i fællesskab skulle modtage de 600 børn, der<br />
v<strong>en</strong>dte tilbage fra sommerferie.<br />
- Det var kaos. <strong>Vi</strong> boede på <strong>en</strong> byggeplads, og<br />
det var stadig ikke klart hvilke regler, der gjaldt.<br />
Samtidig havde man besluttet, at vi skulle arbejde<br />
i selvstyr<strong>en</strong>de team – og hvordan var det lige, man<br />
gjorde det i praksis<br />
Det var <strong>en</strong> alt for stor mundfuld. Jeg ville hellere<br />
have haft <strong>en</strong> hverdag, hvor det praktiske var<br />
på plads. Så kunne vi have udviklet selvstyr<strong>en</strong>de<br />
team og nye pædagogiske metoder h<strong>en</strong> ad vej<strong>en</strong>.<br />
En and<strong>en</strong> udfordring – i <strong>en</strong> <strong>en</strong>dnu ikke etableret<br />
hverdag – var de to skolers meget forskellige<br />
elevkli<strong>en</strong>tel. Troels Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong> skulle vænne sig til<br />
elever, der i langt højere grad udfordrede hans<br />
grænser. M<strong>en</strong>s Alsgade-lærerne skulle forholde sig<br />
til elever, der stillede mere kritiske spørgsmål til<br />
deres undervisning.<br />
Også hos eleverne lå der nogle fordomme om<br />
lærerne fra ’d<strong>en</strong> and<strong>en</strong> skole’, der skulle nedbrydes.<br />
Alt i alt var Vesterbro Ny Skole i sin første<br />
levetid præget af <strong>en</strong> del frustration og også af<br />
medarbejderkonflikter – og murr<strong>en</strong> i krog<strong>en</strong>e.<br />
For, som Troels Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong> siger, er det altid nemt<br />
at skyde efter de andre, hvis man ikke selv kan<br />
overskue situation<strong>en</strong>.<br />
Forældr<strong>en</strong>e trak sig<br />
<strong>Vi</strong> har sat os i ’Paradishav<strong>en</strong>’ – et frodigt hjørne af<br />
skolegård<strong>en</strong>, og et par lærere kommer forbi for at<br />
veksle et par ord. Om 1.x, som Troels Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong> er<br />
klasselærer for. Og om et forældremøde, der går i<br />
gang om <strong>en</strong> times tid.<br />
- I dag <strong>synes</strong> jeg, vi har det rigtig godt kollegialt,<br />
konstaterer Troels Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong>.<br />
- Det har taget tid, og der er stadig ting, der<br />
skal falde på plads, m<strong>en</strong> jeg ser <strong>en</strong> stor fordel i at<br />
have fået fordoblet antallet af kolleger. Det har<br />
givet mig ny inspiration og nye muligheder for<br />
samarbejde. Jeg <strong>synes</strong>, jeg har nogle hamr<strong>en</strong>de<br />
dygtige kolleger.<br />
<strong>Vi</strong>l det sige, at d<strong>en</strong> kaotiske proces er <strong>en</strong>dt med<br />
<strong>en</strong> lykkelig udgang Spørger jeg.<br />
- Langt h<strong>en</strong> ad vej<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> <strong>en</strong> af omkostningerne<br />
har været, at vi tabte mange af de <strong>en</strong>gagerede<br />
og aktive forældre, der før lagde kræfter i at skabe<br />
<strong>en</strong> god skole for deres børn. Det er <strong>en</strong> kæmpe stor<br />
skam, og det tror jeg godt, vi kunne have undgået,<br />
hvis vi havde haft mere overblik og overskud.<br />
Heldigvis oplever Troels Sør<strong>en</strong>s<strong>en</strong> og kollegerne<br />
på Vestebro Ny Skole, at forældr<strong>en</strong>e ig<strong>en</strong> er<br />
begyndt at vælge skol<strong>en</strong> til. Det sker i takt med,<br />
at lærerne og rest<strong>en</strong> af skol<strong>en</strong>s personale har fået<br />
mere overskud og styr på hverdag<strong>en</strong>.<br />
- Nu kan de ig<strong>en</strong> se at vi kan noget, siger han,<br />
m<strong>en</strong>s han følger mig h<strong>en</strong> til udgang<strong>en</strong> ved sid<strong>en</strong><br />
af d<strong>en</strong> nye multihal, der samm<strong>en</strong> med det abstrakte<br />
symbol i skolegård<strong>en</strong>, markerer Vesterbro<br />
Ny Skoles start.<br />
- Jeg håber virkelig, at de skoler og institutioner,<br />
der skal samm<strong>en</strong>lægges nu, får nogle bedre<br />
redskaber til at håndtere process<strong>en</strong>. Og at de<br />
holder politikerne fast på deres løfter, lyder hans<br />
afskedsreplik. •
Klumm<strong>en</strong><br />
Fusioner:<br />
Leder<strong>en</strong> skal<br />
melde klart ud<br />
Fusionsdyret<br />
Sør<strong>en</strong> Kaare-Anders<strong>en</strong> er blevet<br />
kaldt Fusionsdyret, fordi han<br />
har været involveret i hele fire<br />
bankfusioner – hver gang som<br />
leder af d<strong>en</strong> mindste bank. I dag<br />
er han 48 år og administrer<strong>en</strong>de<br />
direktør for Roskilde Bank sid<strong>en</strong><br />
1. juli 2007.<br />
Han er uddannet cand.polit. fra<br />
Køb<strong>en</strong>havns Universitet i 1983<br />
og indledte sin karriere i<br />
finansverd<strong>en</strong><strong>en</strong> med et job hos<br />
børsmæglerfirmaet B<strong>en</strong>zon<br />
Bankier. I 1994 blev han h<strong>en</strong>tet<br />
til GiroBank, der samm<strong>en</strong> med<br />
Bikub<strong>en</strong> udgjorde de to b<strong>en</strong> i<br />
etablering<strong>en</strong> af BG Bank.<br />
I BG var han først chef for<br />
obligations- og valutaafdeling<strong>en</strong><br />
og blev i 2001 udnævnt til øverste<br />
chef. I 2007 blev han direktør<br />
for Roskilde Bank.<br />
Fusioner rimer på både forandring<br />
og frygt. Som leder i flere fusioner<br />
har jeg set det mange gange.<br />
Og frygt<strong>en</strong> har mange ansigter<br />
og udtryksformer. For eksempel har<br />
jeg oplevet, at folk i forbindelse med<br />
fusioner krampagtigt har holdt fast<br />
i deres gamle kuglep<strong>en</strong>ne og Bikub<strong>en</strong>-sparebøsser<br />
af frygt for det nye.<br />
Fusioner betyder også ofte kultursamm<strong>en</strong>stød.<br />
Jeg har på fusionsmøder<br />
med jyske bankledere deltaget i<br />
’d<strong>en</strong> jyske stilleleg’, der gik ud på, at<br />
d<strong>en</strong> første, der sagde noget, havde<br />
tabt.<br />
Selvom jeg syntes, det var pinligt<br />
og stik imod min natur, lærte jeg at<br />
lege med – og holde min kæft i fem<br />
minutter.<br />
Efterhånd<strong>en</strong> fandt vi heldigvis <strong>en</strong><br />
bedre måde at kommunikere på, og<br />
skal jeg i dag give tre gode råd til de<br />
ledere, der skal stå i spids<strong>en</strong> for at<br />
samm<strong>en</strong>lægge skoler og institutioner<br />
i Køb<strong>en</strong>havns Kommune, lyder<br />
det: Kommunikation, kommunikation<br />
og kommunikation.<br />
Skal jeres skole eller institution<br />
komme godt g<strong>en</strong>nem fusion<strong>en</strong>, er<br />
det altafgør<strong>en</strong>de, at I som ledere<br />
tager et stort ansvar på jer, og at I<br />
melder klart ud til alle berørte, hvad<br />
mål<strong>en</strong>e og rammerne for d<strong>en</strong> nye<br />
skole eller institution er.<br />
Samtidig skal I etablere <strong>en</strong> brænd<strong>en</strong>de<br />
platform, der gør det helt<br />
klart for jeres medarbejdere, at de<br />
bliver nødt til at flytte sig, for toget<br />
kører kun én vej – fremad. Der<br />
skal skabes dialog. Og det skal vel<br />
at mærke være <strong>en</strong> dialog, der foregår<br />
ude blandt folk – ikke bag lukkede<br />
døre.<br />
Det kræver forberedelse. Rammerne<br />
for arbejdet skal være støbt i<br />
beton. Og I skal overveje, hvordan<br />
I får medarbejderne med jer Hvordan<br />
skal der oplyses om process<strong>en</strong><br />
Og de fælles mål<br />
Fællesarrangem<strong>en</strong>ter kan bidrage<br />
til, at medarbejderne lærer hinand<strong>en</strong><br />
at k<strong>en</strong>de og overvinder ev<strong>en</strong>tuel<br />
angst. Medarbejderne skal i det<br />
hele taget inddrages så meget som<br />
overhovedet muligt. De skal være<br />
med til at definere de værdier, der<br />
skal danne grundlag for <strong>en</strong> ny, fælles<br />
kultur. Det behøver ikke være super<br />
langhåret. Det handler om jeres mål<br />
og jeres pædagogik, og hvad det skal<br />
betyde for jeres fælles dagligdag.<br />
Sørg desud<strong>en</strong> for så hurtigt som<br />
muligt at få fjernet symbolerne fra<br />
d<strong>en</strong> gamle arbejdsplads. Det betyder<br />
ikke, at billederne fra de sidste<br />
50 års afgangsklasser skal ned fra<br />
vægg<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> brevpapir m.v. skal<br />
hurtigst muligt for<strong>synes</strong> med d<strong>en</strong><br />
nye skole eller institutions navn.<br />
Forandring skaber to følelser:<br />
Forv<strong>en</strong>tning og usikkerhed. Desværre<br />
er det sådan, at folks angst for<br />
at miste ofte er større <strong>en</strong>d deres lyst<br />
til at være med til noget nyt. Det er<br />
jeres opgave at støtte optimism<strong>en</strong><br />
m<strong>en</strong> også at lytte til modstand<strong>en</strong>.<br />
Prøv at id<strong>en</strong>tificere, hvad folks reelle<br />
motiver for modstand<strong>en</strong> er. Lyt<br />
til dét, der ikke bliver sagt. Hvad er<br />
underlægningsmusikk<strong>en</strong> hos d<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong>kelte medarbejder Hvis I behandler<br />
alle <strong>en</strong>s, behandler I <strong>faktisk</strong><br />
alle forskelligt. Fusioner kræver situationsbestemt<br />
ledelse.<br />
For at opnå succes skal I både<br />
have hjerne og hjerte med i process<strong>en</strong>.<br />
Der vil være utilfredshed og<br />
usikkerhed i forbindelse med fusion<strong>en</strong>.<br />
Det er der altid. Det er et<br />
vilkår.<br />
For at lykkes skal I kunne se jer<br />
selv i spejlet hver morg<strong>en</strong> og oprigtigt<br />
føle, at jeres integritet følger<br />
med jer på arbejde. I skal glæde jer<br />
til at komme på arbejde, og I skal stå<br />
inde for d<strong>en</strong> forandring, I skal stå i<br />
spids<strong>en</strong> for.<br />
•<br />
’’Skal jeres skole eller institution komme<br />
godt g<strong>en</strong>nem fusion<strong>en</strong>, er det altafgør<strong>en</strong>de,<br />
at I som ledere tager et stort ansvar på<br />
jer, og at I melder klart ud til alle berørte,<br />
hvad mål<strong>en</strong>e og rammerne for d<strong>en</strong> nye<br />
skole eller institution er.’’<br />
Sør<strong>en</strong> Kaare-Anders<strong>en</strong>, adm. direktør for Roskilde Bank
Sprog<br />
10/11<br />
Sorte skoler,<br />
indvandrerbørn,<br />
børn med and<strong>en</strong><br />
etnisk baggrund,<br />
stærke børn, svage børn,<br />
børn med behov for <strong>en</strong><br />
særlig indsats,<br />
hvide børn, danske børn,<br />
etnisk danske børn<br />
Tekst: Eva Fryd<strong>en</strong>sberg Holm - Foto: PR<br />
Advarsel. D<strong>en</strong>ne artikel indeholder ord, der ikke er politisk korrekte.<br />
For spørgsmålet er, om al<strong>en</strong> lange og positivt rettede betegnelser<br />
kan ændre noget som helst på virkelighed<strong>en</strong>
Sprog<br />
Må man sige<br />
indvandrer<br />
”Politisk korrekt<br />
sprog er som et<br />
stangspring. Hopper<br />
man over overlægger<strong>en</strong>,<br />
bliver d<strong>en</strong><br />
straks hævet.”<br />
Man må ikke sige indvandrerbørn,<br />
m<strong>en</strong> skal sige tosprogede børn eller<br />
børn med and<strong>en</strong> etnisk baggrund.<br />
Danske børn er ikke bare danske,<br />
m<strong>en</strong> etnisk danske. Der er ing<strong>en</strong><br />
børn, der klarer sig dårligt, m<strong>en</strong> der<br />
er børn, der har behov for <strong>en</strong> særlig<br />
indsats.<br />
Der er høje krav til korrekthed<strong>en</strong>,<br />
hvis man skal følge de retningslinjer,<br />
<strong>forvaltning<strong>en</strong></strong> udstikker. T<strong>en</strong>d<strong>en</strong>s<strong>en</strong><br />
ligner det, vi ser i rest<strong>en</strong> af<br />
samfundet; et stig<strong>en</strong>de antal politisk<br />
korrekte betegnelser skal udviske<br />
uh<strong>en</strong>sigtsmæssige og negativt ladede<br />
ord. Sidste skud på stamm<strong>en</strong><br />
var, da beskæftigelsesminister Claus<br />
Hjort Frederiks<strong>en</strong> for nylig meldte<br />
ud, at vi ikke længere skulle sige ældrebyrde.<br />
Ældre er ing<strong>en</strong> byrde.<br />
H<strong>en</strong>sigt<strong>en</strong> er at skabe et positivt,<br />
fremadrettet sprogbrug, der ikke<br />
diskriminerer eller stigmatiserer nog<strong>en</strong><br />
grupper. M<strong>en</strong> spørgsmålet er,<br />
om de justerede og korrigerede betegnelser<br />
fungerer efter h<strong>en</strong>sigt<strong>en</strong><br />
<strong>Vi</strong> spurgte <strong>en</strong> forsker og <strong>en</strong> standup-komiker,<br />
hvad de politiske<br />
korrekte ord betyder for vores virkelighedsopfattelse.<br />
Og vi spurgte<br />
tre ledere i BUF, hvad der eg<strong>en</strong>tlig<br />
bliver sagt.<br />
Komiker<strong>en</strong><br />
Sebastian Dorset, journalist og stand-up-komiker<br />
- Engang kom jeg til at sige evnesvag, og det vakte dyb<br />
forargelse, for det hedder jo udviklingshæmmet. Det<br />
var lige m<strong>en</strong>s sag<strong>en</strong> omkring Fælledgård<strong>en</strong> kørte, og så<br />
sagde jeg: Tror I ikke hellere, at de svage vil have hjælp<br />
<strong>en</strong>d at blive sat ind under <strong>en</strong> politisk korrekt betegnelse<br />
Det faldt ikke i god jord.<br />
M<strong>en</strong> jeg m<strong>en</strong>er <strong>faktisk</strong>, at politisk korrekt sprog er<br />
som et stangspring. Hopper man over overlægger<strong>en</strong>, bliver<br />
d<strong>en</strong> straks hævet. De korrekte betegnelser bliver jo<br />
længere og længere. <strong>Vi</strong> må for eksempel ikke længere<br />
tale om danskere, m<strong>en</strong> skal sige etnisk danskere.<br />
Jeg tror, at politisk korrekthed har d<strong>en</strong> modsatte effekt<br />
<strong>en</strong>d h<strong>en</strong>sigt<strong>en</strong>. For eksempel taler vi om folk med and<strong>en</strong><br />
etnisk baggrund, fordi vi tror, vi kan fjerne diskrimination,<br />
hvis vi udtrykker os på d<strong>en</strong> måde. M<strong>en</strong> sådan er<br />
det ikke. Jeg tror, det var L<strong>en</strong>ny Bruce, der under K<strong>en</strong>nedy<br />
sagde, at hvis blot K<strong>en</strong>nedy ville kalde de sorte, der<br />
arbejdede for ham, for ’niggers’, så ville det fjerne meget<br />
mobning og diskrimination.<br />
Point<strong>en</strong> er jo, at hvis vi blev ved med at sige det –<br />
og også magthaverne sagde det, så ville det ikke længere<br />
være diskriminer<strong>en</strong>de. Hvis vi alle blev ved med at kalde<br />
<strong>en</strong> spade for <strong>en</strong> spade, <strong>en</strong> åndssvag for åndssvag eller <strong>en</strong><br />
kejthåndet, som jeg selv er, for kejthåndet ville det holde<br />
op med at såre.<br />
Er der ing<strong>en</strong> fare i at give los for sprogbruget<br />
- Jeg <strong>synes</strong>, det er langt vigtigere, hvad man siger, og<br />
hvordan man siger det, <strong>en</strong>d d<strong>en</strong> betegnelse man hæfter<br />
på.<br />
Når det så er sagt, er jeg <strong>faktisk</strong> selv meget politisk<br />
korrekt, når jeg laver stand-up-shows. Jeg har oplevet,<br />
at hvis jeg siger perker, evnesvag eller kejthåndet, så står<br />
det i vej<strong>en</strong> for mit budskab. Folk stopper op – og forarges<br />
over ordet, frem for at høre, hvad jeg siger. Nogle<br />
formår at komme ud<strong>en</strong> om det, m<strong>en</strong> jeg kan ikke.<br />
Hvis det skal have <strong>en</strong> effekt, er vi nødt til at være <strong>en</strong>ige<br />
om at holde op med at korrigere sproget – og konstant<br />
hæve overlægger<strong>en</strong>. Hvis det kun er d<strong>en</strong> <strong>en</strong>kelte, der<br />
nægter at bruge de politisk korrekte betegnelser, virker<br />
det ikke.<br />
Jeg håber ikke, vi bliver ved med at hæve overlægger<strong>en</strong>.<br />
Det stopper ikke diskrimination og mobning.<br />
Hverk<strong>en</strong> i samfundet eller i skolegård<strong>en</strong>.
Forsker<strong>en</strong><br />
Klaus Kjøller, forfatter og sprogforsker<br />
12/13<br />
- Political correctness var <strong>en</strong> bevægelse, der startede i<br />
USA i midt<strong>en</strong> af 80’erne. D<strong>en</strong>s formål var at bekæmpe<br />
al diskrimination med sproglige midler. Man må ikke<br />
sige neger, m<strong>en</strong> skal sige sort eller afroamerikaner.<br />
Herhjemme ser vi samme t<strong>en</strong>d<strong>en</strong>ser. I stedet for indvandrer<br />
hedder det nydansker. Ensomme Gamles Værn<br />
har for længst ændret navn til Ældre Sag<strong>en</strong>. Og sidste år<br />
blev Udlændinge Styrels<strong>en</strong> til Udlændinge Service.<br />
Der er tale om <strong>en</strong> g<strong>en</strong>erel proces, hvor man søger at<br />
b<strong>en</strong>ævne ting pænt, positivt og optimistisk. M<strong>en</strong> problemet<br />
er, at det at forsøge at bruge politisk korrekte betegnelser<br />
er som at tisse i bukserne for at holde varm<strong>en</strong>.<br />
Der går et stykke tid, så opstår der <strong>en</strong> negativ betydning,<br />
og så er man nødt til at finde et nyt og længere ord. Se<br />
for eksempel på tosprogede, der nu er blevet til folk med<br />
and<strong>en</strong> etnisk baggrund.<br />
Ord hænger samm<strong>en</strong> med følelser, og de følelser, der<br />
ligger bag et udsagn kan man ikke fjerne ved at lave politisk<br />
korrekte ord. Man fjerner ikke diskrimination ved<br />
at ændre eller forlænge ord. Tværtimod kan man risikere<br />
modsatte effekt. For hvis et ord ikke svarer til d<strong>en</strong> måde,<br />
folk oplever virkelighed<strong>en</strong> på, fører det til sarkasme og<br />
ironi.<br />
Faktum er, at man ikke kan styre sproget. Magthaverne<br />
kan da godt sidde og blive <strong>en</strong>ige om, at d<strong>en</strong> og d<strong>en</strong><br />
betegnelse er rigtig, m<strong>en</strong> det hjælper ikke ude i virkelighed<strong>en</strong>.<br />
Hvad skal man så gøre<br />
- Der findes ing<strong>en</strong> lette løsninger. Og særligt, når man<br />
beskæftiger sig med opdragelse og uddannelse, kan jeg<br />
godt se, at man har behov for nogle positive og fremadrettede<br />
begreber, der sigter efter at se pot<strong>en</strong>tialet i<br />
børn<strong>en</strong>e. M<strong>en</strong> så må ambition<strong>en</strong> være, at betegnels<strong>en</strong> er<br />
kort og langtidsholdbar – og at de, der skal bruge d<strong>en</strong>,<br />
føler det er sandhed<strong>en</strong>.<br />
Man skal passe på, at de politisk korrekte betegnelser<br />
ikke går h<strong>en</strong> og bliver <strong>en</strong> idyllisering – eller i værste fald<br />
<strong>en</strong> forvrængning – af virkelighed<strong>en</strong>. Man skal ikke tro,<br />
at man kan skabe positiv tænkning og undgå diskrimination<br />
ved at bruge pæne og positive ord.<br />
Praktikerne<br />
Lise Egholm, skoleleder på Rådmandsgades<br />
Skole på Nørrebro<br />
Jørg<strong>en</strong> Bang, skoleleder på Kildevældskol<strong>en</strong><br />
på Østerbro<br />
Christina Anders<strong>en</strong>, souschef i institution<strong>en</strong><br />
Murergård<strong>en</strong> på Nørrebro<br />
”Man skal ikke tro,<br />
at man kan skabe<br />
positiv tænkning og<br />
undgå diskrimination<br />
ved at bruge<br />
pæne ord.”<br />
- Da jeg startede på skol<strong>en</strong> for 12<br />
år sid<strong>en</strong>, havde vi lærere, der godt<br />
kunne finde på at omtale elever som<br />
perkere. I dag vil du aldrig høre<br />
<strong>en</strong> lærer på Rådmandsgade Skole<br />
bruge det udtryk. Det ville øjeblikkeligt<br />
føre til <strong>en</strong> tj<strong>en</strong>stlig samtale<br />
hos mig. M<strong>en</strong> man kan godt have<br />
et kærligt frisprog i de lukkede rum.<br />
På lærerværelset kan vi for eksempel<br />
godt tale om <strong>en</strong> elev, der er sløjt begavet,<br />
m<strong>en</strong> aldrig på <strong>en</strong> nedsætt<strong>en</strong>de<br />
måde.<br />
Jeg <strong>synes</strong>, det er noget pjat, at<br />
man ikke må sige sorte og hvide<br />
skoler. Man skal ikke pakke ting<strong>en</strong>e<br />
ind i vat og lide af h<strong>en</strong>synsbetændelse.<br />
<strong>Vi</strong> taler aldrig om sorte børn,<br />
m<strong>en</strong> vi taler nogle gange om palæstin<strong>en</strong>siske<br />
eller tyrkiske børn. M<strong>en</strong><br />
det er ikke noget, vi går og tænker<br />
over. Det er jo bare vores børn.<br />
- Selvfølgelig bruger vi andre ord,<br />
<strong>en</strong>d man gjorde i 1960’erne eller<br />
1970’erne, for sproget ændrer sig.<br />
M<strong>en</strong> det grundlægg<strong>en</strong>de er, at personalegrupp<strong>en</strong><br />
har respekt for børn<strong>en</strong>e.<br />
<strong>Vi</strong> kan godt tale om sorte og<br />
hvide skoler – og om sorte og hvide<br />
børn, m<strong>en</strong> vi gør det ikke på <strong>en</strong><br />
despektfuld måde. D<strong>en</strong> politisk<br />
korrekte betegnelse ’børn med and<strong>en</strong><br />
etnisk baggrund <strong>en</strong>d dansk’ er<br />
simpelth<strong>en</strong> for lang og besværlig at<br />
bruge i dagligdag<strong>en</strong>. Det samme<br />
gælder <strong>en</strong> betegnelse som ’børn af<br />
udsatte familier’. Man kan derfor<br />
godt høre nogle lærere tale om svage<br />
eller stærke elever, m<strong>en</strong> ig<strong>en</strong> på <strong>en</strong><br />
respektfuld måde.<br />
- For os er børn børn. <strong>Vi</strong> arbejder<br />
ikke med tosprogede eller udsatte<br />
børn, og vi taler ikke om stærke<br />
og svage børn. Det er ikke vores<br />
udgangspunkt. Det vigtige er ikke,<br />
hvor børn<strong>en</strong>e kommer fra – det vigtige<br />
er, at de er børn.<br />
Medierne er meget optaget af at<br />
sætte mærkater og brændemærker<br />
på folk – nærmest som under And<strong>en</strong><br />
Verd<strong>en</strong>skrig. Det er vi ikke på<br />
Murergård<strong>en</strong>. <strong>Vi</strong> har ikke noget<br />
sprogligt frirum, hvor man lige kan<br />
komme af med nogle småracistiske<br />
bemærkninger. Hvis man har brug<br />
for dét, finder man hurtigt ud af, at<br />
Murergård<strong>en</strong> ikke er det rette sted at<br />
være.
Testkultur<br />
Køb<strong>en</strong>havn<br />
går ind i<br />
testalder<strong>en</strong><br />
Skoler og institutioner i Køb<strong>en</strong>havn skal vænne sig til at teste<br />
børn<strong>en</strong>e, og det giver rynkede bryn hos nogle lærere og<br />
pædagoger. For hvordan skal man få tid og samtidig undgå,<br />
at hverdag<strong>en</strong> bliver <strong>en</strong>srettet efter krav<strong>en</strong>e i <strong>en</strong> komm<strong>en</strong>de test<br />
I Holland har de længere tradition for at teste og dermed<br />
erfaringer, Køb<strong>en</strong>havn kan trække på.<br />
’’Selvfølgelig<br />
kan nogle vælge<br />
udelukk<strong>en</strong>de at<br />
undervise ud fra,<br />
hvad test<strong>en</strong> kræver,<br />
m<strong>en</strong> hvor<br />
mange har lyst<br />
til det’’<br />
Piet Sanders, professor<br />
Test og vurderinger i dagtilbud<br />
Tre år:<br />
Obligatorisk sprogvurdering af børn med andet<br />
sprog <strong>en</strong>d dansk (folkeskolelov §4a)<br />
Alle børn tilbydes <strong>en</strong> sprogvurdering (dagtilbudslov).<br />
I Køb<strong>en</strong>havn arbejder man p.t. på at tilpasse<br />
vurdering<strong>en</strong> i forhold til de øvrige sprogaktiviteter i<br />
dagtilbud<br />
Fire år:<br />
Obligatorisk sprogvurdering af børn med andet<br />
sprog <strong>en</strong>d dansk (folkeskolelov §4a)<br />
Fem år:<br />
Obligatorisk sprogvurdering af børn med andet<br />
sprog <strong>en</strong>d dansk (folkeskolelov §4a)<br />
Alle børn tilbydes <strong>en</strong> sprogtest – d<strong>en</strong> såkaldte Femårtest<br />
(Køb<strong>en</strong>havns Kommune)<br />
old da op, det bliver voldsomt. Leder<strong>en</strong> af<br />
Børnehuset på Tuborgvej var skeptisk, da hun<br />
så det materiale, personalet skulle bruge til at Hafprøve d<strong>en</strong> nye treårs-sprogvurdering i forbindelse med<br />
et pilotprojekt. S<strong>en</strong>ere er holdning<strong>en</strong> hos Dorte Munk<br />
blevet mere positiv. I hvert fald når det gælder tidsforbruget.<br />
- Det var <strong>faktisk</strong> ikke særlig tidskræv<strong>en</strong>de og eg<strong>en</strong>tlig<br />
<strong>en</strong> spænd<strong>en</strong>de opgave, fortæller Dorte Munk om sprogvurdering<strong>en</strong>,<br />
der tog 15-20 minutter pr. barn.<br />
M<strong>en</strong>s man i et land som Holland har testet børn<strong>en</strong>e i<br />
flere år, skal pædagoger og lærere i Køb<strong>en</strong>havn først nu<br />
skal vænne sig til et stig<strong>en</strong>de antal test og vurderinger.<br />
Nyeste skud på stamm<strong>en</strong> er – ud over treårs-sprogvurdering<strong>en</strong><br />
– d<strong>en</strong> såkaldte femårstest, der tilbydes alle<br />
køb<strong>en</strong>havnske forældre til fem-årige. Test<strong>en</strong> er <strong>en</strong> del af<br />
Faglighed for Alle og skal gøre det klart, om barnet har<br />
brug for <strong>en</strong> særlig indsats ind<strong>en</strong> skolestart.<br />
<strong>Vi</strong> skulle bruge <strong>en</strong> fisk<br />
En af de bekymringer, der er blevet luftet i debatt<strong>en</strong> om<br />
test og vurderinger, er, hvor meget tid lærere og pædagoger<br />
skal bruge, og hvilk<strong>en</strong> betydning det får for arbejdet.<br />
Selvom selve sprogvurdering<strong>en</strong> af de tre-årige i Børnehuset<br />
på Tuborgvej var hurtigt overstået, måtte Dorte<br />
Munk og h<strong>en</strong>des kolleger bruge lang tid på at finde det<br />
materiale, der var nødv<strong>en</strong>digt for at g<strong>en</strong>nemføre treårssprogvurdering<strong>en</strong>.
14/15<br />
Tekst: H<strong>en</strong>rik Nordskilde - Foto: Trine Bukh
IT-baserede test i skoleåret<br />
2007/08:<br />
• Matematik i 3., 6. klasse<br />
• Fysik/kemi i 8. klasse<br />
• Læsetest i faget dansk i 2., 4., 6.<br />
og 8. klasse<br />
• Engelsk i 7. klasse<br />
• Biologi i 8. klasse<br />
• Geografi i 8. klasse<br />
• Frivillige test i dansk som<br />
andetsprog i 5. og 7. klasse<br />
I Køb<strong>en</strong>havns Kommune har<br />
man desud<strong>en</strong> besluttet at bruge<br />
de standardiserede papirtest i<br />
læsning i 2., 4., 6. og 8. klasse.<br />
Testresultaterne indgår i skol<strong>en</strong>s<br />
samlede evaluering og opfølgning<br />
på <strong>en</strong>kelte elever og klasser.<br />
Det sker bl.a. i forbindelse med<br />
skoleleder<strong>en</strong>s årlige samtale med<br />
<strong>forvaltning<strong>en</strong></strong> – d<strong>en</strong> såkaldte<br />
resultatsamtale.<br />
Testkultur<br />
- <strong>Vi</strong> skulle bruge <strong>en</strong> figur af <strong>en</strong> fisk i <strong>en</strong> bestemt størrelse.<br />
Materialet burde være s<strong>en</strong>dt ud til os, for det tog tid at<br />
finde det hele på nettet og printe ud til forældr<strong>en</strong>e og os<br />
selv, siger Dorte Munk. Til g<strong>en</strong>gæld forv<strong>en</strong>ter hun, at<br />
resultaterne vil være et godt værktøj i forbindelse med<br />
forældresamtaler.<br />
- Jeg m<strong>en</strong>er, at vi også ud<strong>en</strong> <strong>en</strong> test godt kan se, hvis<br />
et barn har sprogproblemer, m<strong>en</strong> ved at afprøve test<strong>en</strong><br />
opdagede vi f.eks., at nogle børn kan meget mere, <strong>en</strong>d vi<br />
troede. Det vil selvfølgelig interessere forældr<strong>en</strong>e.<br />
Ing<strong>en</strong> hjernevask<br />
Også Eva Hindsgavl Brink, der er lærer på Hellig Kors<br />
Skole på Nørrebro, m<strong>en</strong>er, at test er et godt værktøj – for<br />
eksempel i forbindelse med forældresamtaler, m<strong>en</strong> ser<br />
dog <strong>en</strong> risiko for, at test kan <strong>en</strong>srette undervisning<strong>en</strong> i<br />
folkeskol<strong>en</strong>.<br />
- Man kan komme til at målrette sin undervisning<br />
mod d<strong>en</strong> komm<strong>en</strong>de test. For eksempel, hvis man i<br />
dansk skal teste i fremmedord og bruger tid på at træne<br />
disse, selvom det ville være interessant at tage fat i, at<br />
<strong>en</strong> forfatter har 100 års jubilæum, siger Eva Hindsgavl<br />
Brink.<br />
Netop risiko<strong>en</strong> for <strong>en</strong>sretning, og hvordan test skal<br />
bruges, er blevet diskuteret på Hellig Kors Skole.<br />
- Test af eleverne er jo lidt nyt og tabubelagt i lærerkredse,<br />
for vi har brystet os af metodefrihed. De standardiserede<br />
test er et pålæg, og det er interessant at diskutere,<br />
hvordan man bruger det som et pejlemærke i stedet<br />
for at hjernevaske eleverne til at stave til ’schäferhund’,<br />
fordi det indgår i d<strong>en</strong> komm<strong>en</strong>de test.<br />
Eva Hindsgavl Brink oplever, at børn<strong>en</strong>e godt kan<br />
lide at blive testet, m<strong>en</strong> der er grund til at være opmærksom<br />
på børn, der har det svært med testsituationer.<br />
- Jeg har haft elever, der har klaret sig rigtig dårligt. I<br />
nogle tilfælde ved jeg, at elev<strong>en</strong> kan meget mere, m<strong>en</strong><br />
altså præsterer dårligt i testsituationer. Det er vigtigt, det<br />
ikke er for konkurr<strong>en</strong>cebetonet for de elever.<br />
Test <strong>en</strong>sretter undervisning<strong>en</strong><br />
M<strong>en</strong>s pædagoger og lærere i Køb<strong>en</strong>havn skal vænne sig<br />
til at teste eleverne, har skolerne i Holland <strong>en</strong> længere<br />
tradition for at teste børn i førskolealder<strong>en</strong> og hele vej<strong>en</strong><br />
g<strong>en</strong>nem grundskol<strong>en</strong>.<br />
For eksempel har der i de s<strong>en</strong>este 20 år været test i<br />
skolerne i Rotterdam to til tre gange om året. De test,<br />
de hollandske skoler oftest vælger at bruge, stammer fra<br />
evalueringsinstituttet Cito. En af medarbejderne, professor<br />
Piet Sanders, erk<strong>en</strong>der, at flere test kan føre til<br />
mere <strong>en</strong>srettet undervisning.<br />
- I matematik på grundskol<strong>en</strong>iveau har vi fem forskellige<br />
undervisningsmetoder, m<strong>en</strong> vi har registreret, at én<br />
metode bliver mere og mere udbredt, og m<strong>en</strong>er, det er,<br />
fordi d<strong>en</strong> matcher d<strong>en</strong> måde, eleverne bliver testet på,<br />
forklarer Piet Sanders.<br />
Han m<strong>en</strong>er dog ikke, at testkultur<strong>en</strong> står i vej<strong>en</strong> for<br />
lærernes metodefrihed og variation i undervisning<strong>en</strong>.<br />
- Selvfølgelig kan nogle vælge udelukk<strong>en</strong>de at undervise<br />
ud fra, hvad test<strong>en</strong> kræver, m<strong>en</strong> hvor mange har<br />
lyst til det Der er plads til and<strong>en</strong> undervisning, <strong>en</strong>d lige<br />
det test<strong>en</strong> lægger op til. Desud<strong>en</strong> gør test<strong>en</strong> det mere<br />
synligt, hvis der er svage punkter i undervisning<strong>en</strong>, og så<br />
kan lærer<strong>en</strong> jo selv vælge d<strong>en</strong> metode, der passer bedst<br />
til d<strong>en</strong> <strong>en</strong>kelte elev, siger Piet Sanders.<br />
Han vurderer desud<strong>en</strong>, at d<strong>en</strong> tid, lærerne bruger på<br />
at g<strong>en</strong>nemføre <strong>en</strong> test, kan begrænses ved at gøre test<strong>en</strong><br />
pc-baseret.<br />
- <strong>Vi</strong> har udviklet et system til computerbaseret læring<br />
i grundskol<strong>en</strong>. At bruge teknologi til at teste betyder,<br />
at man sparer tid. Samtidig føles det ikke som <strong>en</strong> test<br />
for eleverne, når opgaverne bliver præs<strong>en</strong>teret på d<strong>en</strong><br />
måde.<br />
Resultater i avis<strong>en</strong><br />
Udover <strong>en</strong>sretning<strong>en</strong> i undervisning<strong>en</strong> er off<strong>en</strong>tliggørelse<br />
af testresultater et emne, der møder kritik både i<br />
Holland og Danmark. I Holland bliver resultaterne for<br />
de <strong>en</strong>kelte skoler off<strong>en</strong>tliggjort i aviserne. Hos nogle<br />
fremkalder det billeder af spøgelsesskoler, hvor forældr<strong>en</strong>e<br />
har hevet børn<strong>en</strong>e ud af klasselokalet, så snart de<br />
dårlige resultater blev k<strong>en</strong>dt.<br />
M<strong>en</strong> Piet Sanders g<strong>en</strong>k<strong>en</strong>der ikke billedet af skoler,<br />
som ing<strong>en</strong> vil s<strong>en</strong>de deres børn i. Måske fordi Cito forsøger<br />
at komme skoleflugt i forkøbet ved, at skolerne<br />
kan give besked, hvis der er specielle forhold at være opmærksom<br />
på.<br />
- Hvis der kommer elever fra et andet land ind i <strong>en</strong><br />
klasse, bliver det samlede resultat for skol<strong>en</strong> måske dårligere.<br />
Derfor er det tilladt, at skolerne udelader resultaterne<br />
for nogle af eleverne i det samlede resultat. Det<br />
giver et mere fair billede, siger Piet Sanders.<br />
Han fortæller, at der var skepsis blandt lærerne, da det<br />
blev almindeligt at teste børn<strong>en</strong>e, og nogle ser det stadig<br />
som <strong>en</strong> trussel, at resultaterne bliver off<strong>en</strong>tliggjort. Alligevel<br />
vurderer Piet Sanders, at lærerne i dag er positive.<br />
- Der er meget debat omkring frygt<strong>en</strong> for brug af test.<br />
Blandt andet om flere test betyder mindre undervisning,<br />
m<strong>en</strong> erfaringerne viser ig<strong>en</strong> og ig<strong>en</strong>, at elever og lærere<br />
bliver ekstra fokuserede, hvis man tester, siger Piet Sanders.<br />
Der er dog ikke konkrete tal på, om testkultur<strong>en</strong> hjælper<br />
de hollandske elever, der ellers ville gå ud af skol<strong>en</strong><br />
med dårlige færdigheder. •
Ordet er frit..<br />
16/17<br />
Femårstest - hvorfor nu det<br />
-En sprogtest af alle fem-årige<br />
Hvorfor skal velfunger<strong>en</strong>de, uproblematiske<br />
børn testes<br />
-Det er da spild af tid. Hvorfor ikke<br />
konc<strong>en</strong>trere opmærksomhed<strong>en</strong> om<br />
de børn, der har behovet<br />
-Det system, vi allerede bruger<br />
(TRAS), er da langt bedre!<br />
Disse blandt andre var komm<strong>en</strong>tarerne<br />
fra kollegerne, da to af vores<br />
pædagoger kom tilbage fra kursus<br />
om sprogtest af alle fem-årige.<br />
At teste alle børn med så omfatt<strong>en</strong>de<br />
et materiale er <strong>en</strong> betydelig<br />
arbejdsbyrde for institution<strong>en</strong>. Test<strong>en</strong><br />
skal forberedes, udføres og efterbearbejdes.<br />
<strong>Vi</strong> taler om mindst to<br />
timer pr. barn – og hertil kommer<br />
samtaler med forældr<strong>en</strong>e. Arbejdsbyrd<strong>en</strong><br />
ville være i ord<strong>en</strong>, hvis det<br />
var nødv<strong>en</strong>digt, m<strong>en</strong> vi ser d<strong>en</strong> som<br />
total overflødig!<br />
Problemet er jo ikke at udpege<br />
de børn, der ’ikke lever op til standard<strong>en</strong>’<br />
og derfor er i pot<strong>en</strong>tiel fare<br />
for at blive svage læsere med, hvad<br />
dertil hører. <strong>Vi</strong> ved udmærket godt,<br />
hvilke børn der hører til i d<strong>en</strong>ne<br />
kategori. Udfordring<strong>en</strong> er at skabe<br />
<strong>en</strong> målrettet indsats i det daglige – i<br />
institution<strong>en</strong> og hjemmet – for disse<br />
børn og deres familier. Og d<strong>en</strong> indsats<br />
får man ikke ved hjælp af test.<br />
D<strong>en</strong> får man ved at afsætte ekstra<br />
ressourcer til opgav<strong>en</strong> i og ud<strong>en</strong> for<br />
institution<strong>en</strong>.<br />
<strong>Vi</strong> vil bruge vores tid samm<strong>en</strong><br />
med børn<strong>en</strong>e – ikke samm<strong>en</strong> med<br />
et testmateriale. G<strong>en</strong>erelt m<strong>en</strong>er vi,<br />
at tid<strong>en</strong>s tr<strong>en</strong>d med test er kørt helt<br />
af sporet. En test hjælper ikke med<br />
at løse et giv<strong>en</strong>t problem, <strong>en</strong> test kan<br />
kun afdække et problem.<br />
Helt ærligt, så føler vi os beklikkede<br />
på vores faglighed, hvis politikerne<br />
tror, at vi ikke er i stand til<br />
at afdække problemerne ud<strong>en</strong> test.<br />
Det kan vi!<br />
Det kniber ind i mellem med<br />
tid<strong>en</strong> til at løse opgav<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> det<br />
er der ikke politisk vilje til at gøre<br />
noget ved. At indføre test for alle<br />
fem-årige er et billigt politisk trick,<br />
der skal skabe et smukt billede af<br />
<strong>en</strong> progressiv kommune – samtidig<br />
med, at man udsulter dagligdag<strong>en</strong> i<br />
institutionerne.<br />
Hanne Lund<br />
souschef i d<strong>en</strong> integrerede<br />
institution Absalonshave<br />
En ommer...<br />
Flemming Bjaler<br />
leder af udflytterbørnehav<strong>en</strong> Blokhuset<br />
Jeg vil her kritisere KBH018’s uds<strong>en</strong>ding<br />
af <strong>en</strong> plakat til blandt andet<br />
Blokhuset. BUF mangler p<strong>en</strong>ge,<br />
store besparelser skal pågå, og institutioner<br />
skal fusionere. Hvad ligner<br />
det at bruge p<strong>en</strong>ge til trykning og<br />
uds<strong>en</strong>delse pr. brev. Porto al<strong>en</strong>e er<br />
17,50 kr. pr. brev. Det er <strong>en</strong> ommer.<br />
Her er der plads til din holdning. Skriv til kbh018@buf.kk.dk.<br />
Blandt de indlæg, vi bringer, trækker vi lod om et gavekort til <strong>en</strong> bog.<br />
Redaktion<strong>en</strong> forbeholder sig ret til at redigere og korte i indlæg.
K<strong>en</strong>der du dine kolleger<br />
En forvaltning. 18.000 medarbejdere. Mange forskellige opgaver.<br />
Hvem er vi eg<strong>en</strong>tlig i Børne- og Ungdoms<strong>forvaltning<strong>en</strong></strong><br />
Illustration: Gitte Skov<br />
C<strong>en</strong>tral<strong>forvaltning<strong>en</strong></strong><br />
360<br />
Ledere<br />
1200<br />
Lærere<br />
3600<br />
Pædagogmedhjælpere<br />
3500<br />
R<strong>en</strong>gøring<br />
750
Pædagoger, dagtilbud<br />
1300<br />
Dagplejere<br />
560<br />
Pædagoger, fritidshjem<br />
1300<br />
Riv ud og hæng op!<br />
<strong>Vi</strong> vil gerne høre dine holdninger, skriv til KBH018@buf.kk.dk<br />
Køkk<strong>en</strong><br />
750<br />
Børne- og Ungdoms<strong>forvaltning<strong>en</strong></strong> beskæftiger<br />
også: Sekretærer, psykologer, ergoterapeuter, fysioterapeuter,<br />
specialarbejdere, gårdmænd, teknisk<br />
ej<strong>en</strong>domspersonale, læger, sygeplejersker<br />
og tandlæger.
Vox-pop<br />
Bedst og<br />
værst i BUF<br />
Der er noget, der er godt. Og der er noget, der er knapt så godt.<br />
Sådan er det på de fleste arbejdspladser. I BUF ser det ud til, at<br />
det er kollegerne og børn<strong>en</strong>e, der er plusserne, m<strong>en</strong>s mangl<strong>en</strong>de<br />
ressourcer boner ud på minussid<strong>en</strong>.<br />
’’<strong>Vi</strong> er kolleger og<br />
fælles om det, det<br />
handler om – nemlig<br />
børn<strong>en</strong>e’’<br />
Nina W<strong>en</strong>delboe, sekretær<br />
Nina W<strong>en</strong>delboe<br />
sekretær på Sortedamsskol<strong>en</strong> på Østerbro<br />
Bedst er...<br />
at være på <strong>en</strong> arbejdsplads, hvor der<br />
ikke er skel mellem personalegrupperne.<br />
Når jeg omtaler lærerne på<br />
skol<strong>en</strong> som kolleger, spørger folk<br />
udefra, om jeg også er lærer. Det<br />
er jeg jo ikke, m<strong>en</strong> vi er kolleger<br />
og fælles om det, det handler om –<br />
nemlig børn<strong>en</strong>e.<br />
Værst er...<br />
at der konstant kommer krav oppefra<br />
om afrapportering om alt muligt<br />
– og nogle gange kan det være svært<br />
at se, hvad det skal gøre godt for.<br />
Samtidig kommer krav<strong>en</strong>e ofte meget<br />
pludseligt. Det ville være bedre,<br />
hvis vi var forberedte, så vi løb<strong>en</strong>de<br />
kunne samle data.<br />
Bedst er...<br />
at der er højt til loftet i BUF. At<br />
man kan sige, hvad man m<strong>en</strong>er<br />
som leder. Det oplever jeg ikke på<br />
samme måde er tilfældet i andre<br />
kommuner.<br />
Værst er...<br />
at det kan bekymre mig, om politikkerne<br />
kan rumme det stig<strong>en</strong>de antal<br />
opgaver, der følger med det at være<br />
<strong>en</strong> meget stor forvaltning.<br />
Peter Akst<strong>en</strong><br />
skoleleder på Ålholm Skole i Valby
20/21<br />
’’Med det ansvar<br />
vi har, <strong>synes</strong> jeg, vi<br />
burde få noget mere<br />
i lønpos<strong>en</strong>’’<br />
Hannah Bunch, pædagog<br />
Michael Rasmuss<strong>en</strong><br />
pædagog på fritidshjemmet Universet på<br />
Nørrebro<br />
Bedst er...<br />
at der er vide rammer for mit arbejde.<br />
D<strong>en</strong> and<strong>en</strong> dag pillede jeg<br />
samm<strong>en</strong> med børn<strong>en</strong>e <strong>en</strong> gammel<br />
video-afspiller fra hinand<strong>en</strong> for at<br />
finde ud af, hvordan d<strong>en</strong> fungerer.<br />
Der masser af muligheder for at<br />
være kreativ som pædagog på et fritidshjem.<br />
Værst er...<br />
at man aldrig hører fra <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong>,<br />
med mindre det handler om<br />
besparelser. De siger hele tid<strong>en</strong>, at<br />
det er slut – og så kommer der nye<br />
sparerunder.<br />
Michael Laurids<strong>en</strong><br />
lærer på Ålholm Skole i Valby<br />
Bedst er...<br />
helt sikkert børn<strong>en</strong>e. Jeg kan godt<br />
lide at arbejde med d<strong>en</strong> mangfoldige<br />
børnegruppe, der k<strong>en</strong>detegner<br />
Køb<strong>en</strong>havn. Og så <strong>synes</strong> jeg, det er<br />
dejligt at have nogle gode kolleger,<br />
hvor jeg kan finde støtte og sparring<br />
i pressede situationer.<br />
Værst er...<br />
de mangl<strong>en</strong>de ressourcer og det<br />
konstante pres oppe- og udefra.<br />
F.eks. er det fedt, at vi har mulighed<br />
for at komme ud på øko-baser og<br />
naturskoler, m<strong>en</strong> problemet er bare,<br />
at vi hele tid<strong>en</strong> er nødt til at prioritere<br />
hvem, der skal have lov pga.<br />
økonomi<strong>en</strong>.<br />
Tekst og foto: Rasmus Tolstrup<br />
Stefan Monberg<br />
pædagogmedhjælper i d<strong>en</strong> integrerede<br />
institution Søstjern<strong>en</strong> på Amager<br />
Bedst er...<br />
at være samm<strong>en</strong> med børn<strong>en</strong>e og<br />
følge deres udvikling. Jeg har været<br />
her i institution<strong>en</strong> i to år – og har<br />
fulgt nogle af børn<strong>en</strong>e, fra de startede<br />
i vuggestu<strong>en</strong>, til de skulle i børnehave.<br />
Det har været fantastisk.<br />
Værst er...<br />
at der ikke altid er vikarer til at tage<br />
over, når nogle er syge. Det betyder,<br />
at vi andre er nødt til at hjælpe til på<br />
de andre stuer samtidig med, at vi<br />
passer vores eget arbejde.<br />
Hannah Bunch<br />
pædagog i d<strong>en</strong> integrerede institution<br />
Søstjern<strong>en</strong> på Amager<br />
Bedst er...<br />
at jeg efter over 30 år som pædagog<br />
stadig brænder for mit arbejde og<br />
for at være samm<strong>en</strong> med børn<strong>en</strong>e.<br />
Og så er jeg glad for, at der er kommet<br />
nye muligheder for videreuddannelse<br />
– f.eks. at tage <strong>en</strong> diplomuddannelse<br />
og på d<strong>en</strong> måde udvikle<br />
sig fagligt.<br />
Værst er...<br />
lønn<strong>en</strong>. Med det ansvar vi har, <strong>synes</strong><br />
jeg, vi burde få noget mere i lønpos<strong>en</strong>.<br />
Jeg har som sagt været i faget i<br />
over 30 år, m<strong>en</strong> når mine egne børn<br />
træder ud på arbejdsmarkedet med<br />
deres nye uddannelser får de mere i<br />
løn, <strong>en</strong>d jeg gør.
Direktør<strong>en</strong>s hjørne<br />
<strong>Vi</strong> er ved at lande<br />
Børne- og Ungdoms<strong>forvaltning<strong>en</strong></strong>s nye personaleblad kommer på et<br />
tidspunkt, hvor vores sektor er g<strong>en</strong>stand for massiv politisk og folkelig<br />
opmærksomhed. Samtidig er vi som <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong> midt i <strong>en</strong><br />
g<strong>en</strong>nemgrib<strong>en</strong>de forandringsproces, hvor vi har brug for <strong>en</strong> fælles id<strong>en</strong>titet,<br />
et bedre image og stolthed og glæde over, hvor vi kommer fra.<br />
Fusioner lykkes ikke af sig selv. <strong>Vi</strong> er stadig ved at lande <strong>en</strong>deligt som <strong>en</strong><br />
ny forvaltning, efter samm<strong>en</strong>lægning til Børne- og Ungdoms<strong>forvaltning<strong>en</strong></strong>.<br />
Det kræver <strong>en</strong> fælles vision, fælles mål og strategier, og det kræver, at man<br />
ikke bare formelt, m<strong>en</strong> også reelt fungerer som <strong>en</strong> del af <strong>en</strong> samlet helhed. I<br />
løbet af efteråret inviterer jeg til <strong>en</strong> række personalemøder, hvor I alle bliver<br />
inviteret til at bidrage yderligere til process<strong>en</strong>.<br />
”Det er vigtigt, at<br />
vi internt i <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong><br />
får skabt <strong>en</strong><br />
fælles kultur med<br />
udgangspunkt i<br />
vores fælles fokus:<br />
De 0-18-årige.”<br />
Fremtid<strong>en</strong>s institutioner og skoler<br />
I august indgik politikerne forlig om Fremtid<strong>en</strong>s institutioner og skoler. Og<br />
jeg er sikker på, at forliget bidrager til at skabe <strong>en</strong> sund økonomi samtidig<br />
med, at vi ikke går på kompromis med faglighed<strong>en</strong>. M<strong>en</strong> det er klart, at<br />
samm<strong>en</strong>lægninger og lukninger af institutioner og skoler vil blive <strong>en</strong> omfatt<strong>en</strong>de<br />
proces, der kommer til at berøre mange af jer. Og samm<strong>en</strong>lægningerne<br />
giver ikke i sig selv større faglighed eller effektiv drift – der skal følges op på<br />
dem. Fra <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong>s side vil vi gøre alt for at g<strong>en</strong>nemføre omstrukturering<strong>en</strong><br />
bedst muligt – for at skabe de bedst mulige rammer, for at inddrage<br />
de berørte medarbejdere og for løb<strong>en</strong>de at holde alle i BUF ori<strong>en</strong>terede om<br />
process<strong>en</strong>.<br />
Ser vi på økonomi<strong>en</strong>, er vi kommet et godt stykke med g<strong>en</strong>opretning<strong>en</strong>.<br />
Politikerne har indgået et budgetforlig, som er positivt for <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong>, og<br />
der er ved at være styr på regnskabstall<strong>en</strong>e og budgetterne. <strong>Vi</strong> kommer ud<br />
af 2007 med et tilfredsstill<strong>en</strong>de regnskab samtidig med, at der er kommet<br />
mere klare retningslinjer for økonomistyring<strong>en</strong>. I 2008 skal vi implem<strong>en</strong>tere<br />
nye modeller at fordele p<strong>en</strong>g<strong>en</strong>e efter. Målet er, at de skal være mere <strong>en</strong>kle og<br />
forudsigelige.<br />
De 0-18-årige er vores fælles fokus<br />
Det er vigtigt, at vi internt i <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong> får skabt <strong>en</strong> fælles kultur med<br />
udgangspunkt i vores fælles fokus: De 0-18-årige. Det er derfor ikke tilfældigt,<br />
at vi vælger at søsætte et personaleblad netop nu – her midt i omstruktureringer<br />
og forandringer. Jeg m<strong>en</strong>er, at vi i BUF har behov for <strong>en</strong> fælles<br />
kommunikationskanal, hvor vi kan stille skarpt på nogle af de udfordringer,<br />
vi står over for, og hvor vi kan udbrede og diskutere de initiativer, vi er fælles<br />
om at gøre til virkelighed.<br />
For mig er det vigtigt, at vores nye personaleblad KBH018 ikke blot bliver<br />
et talerør for ledels<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> at også medarbejderne på BUF’s mange forskellige<br />
arbejdspladser kommer til orde – med historier fra hverdag<strong>en</strong> og med<br />
holdninger til arbejdet og retning<strong>en</strong> i vores fælles forvaltning. Det tror jeg<br />
kan bidrage til at skabe <strong>en</strong> dialog om vores fremtidige arbejde og fælles kultur<br />
i BUF. Jeg glæder mig til at læse jeres indlæg og følge historierne fra alle<br />
kroge af <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong>.<br />
Else Sommer<br />
Administrer<strong>en</strong>de direktør
Og det blev sagt...<br />
22/23<br />
Kvindelige lærere er de bedste bilister<br />
Man skal ikke tage imod et lift fra <strong>en</strong> frisør eller <strong>en</strong> kok. De er nemlig de<br />
værste bilister, viser <strong>en</strong> opgørelse fra et amerikansk forsikringsselskab.<br />
D<strong>en</strong> sikreste køretur får man hos kvindelige lærere og mandlige politibetj<strong>en</strong>te.<br />
Folkeskol<strong>en</strong><br />
’’<br />
Pædagoger som lærere i de yngste klasser<br />
Jeg er personligt mere positiv over for pædagogernes kompet<strong>en</strong>cer,<br />
<strong>en</strong>d forældr<strong>en</strong>e er. Der er <strong>faktisk</strong> nogle ting, pædagoger er bedre til<br />
<strong>en</strong>d lærere, og det er vigtigt, at man i skol<strong>en</strong> bliver bedre til at udnytte<br />
pædagogernes kompet<strong>en</strong>cer.”<br />
Undervisningsminister Bertel Haarder (V), Berlingske Tid<strong>en</strong>de<br />
Kys kritikk<strong>en</strong>!<br />
’’Det er helt i ord<strong>en</strong>, at nog<strong>en</strong> m<strong>en</strong>er, at folkeskol<strong>en</strong> burde gøre noget andet,<br />
for så kan jeg som lærer forsøge at forklare, hvorfor vi gør, som vi gør.<br />
Problemet kommer, når vi bliver kritiseret for noget andet <strong>en</strong>d det, vi r<strong>en</strong>t<br />
<strong>faktisk</strong> gør. M<strong>en</strong> man kan jo også v<strong>en</strong>de det om, for når mine kolleger brokker<br />
sig over al kritikk<strong>en</strong>, plejer jeg at sige, at det da er et privilegium at være<br />
i et fag, som så mange m<strong>en</strong>nesker gider diskutere så lid<strong>en</strong>skabsfuldt. For det<br />
er vel et udtryk for, at det betyder noget, det vi går og laver.’’<br />
Nick Dalum, journalist og lærer, Week<strong>en</strong>davis<strong>en</strong><br />
Børnehaveledere er de<br />
bedste ledere<br />
Hul i hovedet at afskaffe lukkedage<br />
Danske børn får ikke <strong>en</strong> bedre hverdag ud af regering<strong>en</strong>s planer om at afskaffe<br />
lukkedage i daginstitutioner. Tværtimod kan forslaget betyde færre<br />
pædagoger og ringere faciliteter, siger BUPL. Også Kommunernes Landsfor<strong>en</strong>ing<br />
(KL) er kritisk.<br />
Ritzau<br />
’’<br />
Samm<strong>en</strong>lægninger:<br />
Præmiss<strong>en</strong> skal være i ord<strong>en</strong><br />
I sig selv behøver der ikke være noget katastrofalt i at lukke skoler og<br />
samm<strong>en</strong>lægge institutioner, som det vil ske i Køb<strong>en</strong>havn og i rest<strong>en</strong><br />
af landet. Det er <strong>en</strong> rigtig god idé at tænke i økonomi og effektivitet<br />
også på børne - og ungdomsområdet. M<strong>en</strong> præmiss<strong>en</strong> er selvfølgelig,<br />
at de økonomiske forbedringer kommer børn og unge til gode i form<br />
af bedre undervisningsforhold, højere fagligt niveau og bygninger af<br />
ord<strong>en</strong>tlig standard.”<br />
Led<strong>en</strong>de artikel, Berlingske Tid<strong>en</strong>de<br />
Aktive forældre søges<br />
Flere forældre skal stille op til skolebestyrelserne og stemme til valg<strong>en</strong>e. I<br />
1990 var der på 43 pct. af skolerne kampvalg til bestyrels<strong>en</strong>. I 2006 var det<br />
kun nødv<strong>en</strong>digt med kampvalg på 17 pct. af skolerne. Derfor kommer SF<br />
nu med et forslag, der gør det muligt at nedsætte valgperiod<strong>en</strong> fra fire til to<br />
år og gøre det nemmere at stemme pr. brev eller internet.<br />
Berlingske Tid<strong>en</strong>de<br />
Pædagogiske evner er ikke kun noget,<br />
der tæller blandt børnehavebørn<br />
og skoleelever. Også de voksne nyder,<br />
ifølge <strong>en</strong> norsk undersøgelse,<br />
godt af det. Undersøgels<strong>en</strong> samm<strong>en</strong>ligner<br />
medarbejderbedømmelser af<br />
4000 ledere fra forskellige sektorer.<br />
Børnehaveklasseledere får g<strong>en</strong>erelt<br />
langt flere point fra deres medarbejdere<br />
<strong>en</strong>d ledere i andre brancher.<br />
Politik<strong>en</strong><br />
Privatskoler tøver med at optage tosprogede elever<br />
Køb<strong>en</strong>havns Kommunes stort anlagte forsøg på at sprede sprogsvage tosprogede børn til privat- og friskoler<br />
med overvej<strong>en</strong>de danske elever har fået <strong>en</strong> træg start. Ambition<strong>en</strong> var at finde ti friskoler, som hver<br />
vil tage fem tosprogede skolebørn ind i børnehaveklass<strong>en</strong> til sommer<strong>en</strong> 2008. M<strong>en</strong> kun fem skoler har<br />
meldt sig.<br />
Berlingske Tid<strong>en</strong>de<br />
Om budget 2008<br />
’’Resultatet er <strong>en</strong> politisk bedrift af Bo Asmus Kjeldgaard – ikke mindst set i lyset af, at d<strong>en</strong> stilfærdige SF-borgmester<br />
’’<br />
dermed sikrede sig over halvdel<strong>en</strong> af kommun<strong>en</strong>s økonomiske råderum, når det gælder de løb<strong>en</strong>de udgifter til drift<br />
Jacob Weiss, Berlingske Tid<strong>en</strong>de
Med på job<br />
Tekst: H<strong>en</strong>rik Førby J<strong>en</strong>s<strong>en</strong> - Foto: Mikkel Østergaard<br />
Gad<strong>en</strong> er hans<br />
arbejdsplads<br />
Nicolai Bidstrup er uddannet<br />
pædagog. Han er 36 år og har<br />
tidligere blandt andet arbejdet<br />
som klubmedarbejder i Gjellerup<br />
ved Århus. Sid<strong>en</strong> 2005 har han<br />
været <strong>en</strong> del af d<strong>en</strong> matrikelløse<br />
institution Detach på Indre Nørrebro.<br />
Aft<strong>en</strong> efter aft<strong>en</strong> går Nicolai Bistrup og hans kolleger<br />
Signe Flyvbjerg og Magnus Vestergaard omkring i gaderne<br />
på Indre Nørrebro. De tre udgør d<strong>en</strong> matrikelløse<br />
institution Detach. Sid<strong>en</strong> 2005 har Detach opsøgt unge<br />
på gad<strong>en</strong>, der ikke har fast tilknytning til klubberne i<br />
bydel<strong>en</strong>.<br />
De laver fisketure med dem. Tager dem med ud at<br />
klatre. Eller på skovtur. Det vigtigste er dog at bygge <strong>en</strong><br />
bro til klubberne. At gøre de unge interesseret i at bruge<br />
bydel<strong>en</strong>s klubber og at tale med dem om stort og småt.<br />
I foråret kom der <strong>en</strong> rapport, som evaluerede d<strong>en</strong> såkaldte<br />
10-punktsplan for Indre Nørrebro. Plan<strong>en</strong> blev<br />
lavet i 2004 i kølvandet på uroligheder på Blågård<strong>en</strong>s<br />
Bibliotek og mordet på <strong>en</strong> itali<strong>en</strong>sk turist.<br />
Rapport<strong>en</strong> slår fast, at der er sket <strong>en</strong> klar oprustning<br />
af indsats<strong>en</strong> for at få de utilpassede børn og unge ind i<br />
klubberne – blandt andet takket være Detach.<br />
KBH018 gik med Nicolai Bistrup og hans kolleger på<br />
<strong>en</strong> aft<strong>en</strong>vagt.
24/25<br />
Detach samles i Kvist<strong>en</strong>, der er<br />
deres base. Aft<strong>en</strong><strong>en</strong>s forløb bliver<br />
aftalt og klokk<strong>en</strong> 18.50 går Nikolai<br />
Bidstrup, Signe Flyvbjerg og Magnus<br />
Vestergaard ud på vagt.<br />
Klokk<strong>en</strong> 18.55<br />
Ungdomsklubb<strong>en</strong> Enter. En flok<br />
dr<strong>en</strong>ge har for nogle dage sid<strong>en</strong><br />
saboteret <strong>en</strong> aktivitet. Blandt andet<br />
har de kastet rundt med ting i<br />
klubb<strong>en</strong>. Nicolai forklarer, at dr<strong>en</strong>g<strong>en</strong>e<br />
også må yde deres, hvis det<br />
skal fungere.
Med på job<br />
Klokk<strong>en</strong> 19.00<br />
Pigerne i Enter blander sig normalt<br />
ikke med dr<strong>en</strong>g<strong>en</strong>e. Og mandag<br />
er klubb<strong>en</strong> helt reserveret<br />
pigerne, m<strong>en</strong> i aft<strong>en</strong> er der efter<br />
Nicolais m<strong>en</strong>ing et godt miks af<br />
piger og dr<strong>en</strong>ge, medlemmer og<br />
ikke-medlemmer. Et par af pigerne<br />
hygger sig med at banke Signe og<br />
Nicolai i bordfodbold. Signe har – i<br />
kraft af at være kvinde – nærmest<br />
<strong>en</strong> magnetisk tiltrækning på nogle<br />
af pigerne, fortæller Nicolai.<br />
Klokk<strong>en</strong> 19.10<br />
I Rantzausgade spørger Nicolai et<br />
par somaliske dr<strong>en</strong>ge, om de går i<br />
klub. Og om de k<strong>en</strong>der Enter. Han<br />
inviterer dem til at komme forbi<br />
klubb<strong>en</strong>, og deres opmærksomhed<br />
bliver fanget af <strong>en</strong> Boston terrier i<br />
<strong>en</strong> kassevogn.
26/27<br />
Klokk<strong>en</strong> 21.05<br />
I F<strong>en</strong>smarksgade står <strong>en</strong> gruppe<br />
unge, som Detach-folk<strong>en</strong>e har<br />
et godt øje til. I forhold til andre<br />
grupper er det nemlig <strong>en</strong> meget<br />
velfunger<strong>en</strong>de flok. Nicolai så gerne,<br />
at de ville b<strong>en</strong>ytte <strong>en</strong> ny klub<br />
på Stevnsgade Skole – Stjerneklubb<strong>en</strong>.<br />
De unge fortæller ham, at de<br />
har været forbi på adress<strong>en</strong> dag<strong>en</strong><br />
ind<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> at klubb<strong>en</strong> var lukket.<br />
Det var ikke aftal<strong>en</strong>. Nicolai ringer<br />
til <strong>en</strong> klubmedarbejder og aftaler,<br />
at de unge kan komme forbi dag<strong>en</strong><br />
efter.<br />
De unge minder Nicolai om <strong>en</strong><br />
fisketur, der blev aflyst på grund af<br />
dårligt vejr. De vil stadig gerne af<br />
sted.<br />
Klokk<strong>en</strong> er 21.15<br />
Vagt<strong>en</strong> er overstået. I Kvist<strong>en</strong> skriver<br />
Magnus logbog for aft<strong>en</strong><strong>en</strong>.
Overgange<br />
BUFs syv strategiske temaer<br />
• Helhed og samm<strong>en</strong>hæng i<br />
børn<strong>en</strong>es liv med fokus på<br />
overgange<br />
• Samarbejde og dialog med<br />
brugerne af BUFs tilbud<br />
• Inkluder<strong>en</strong>de tilbud og fokus på<br />
tidlig indsats<br />
• Fagligt og økonomisk bæredygtige<br />
<strong>en</strong>heder<br />
• Politisk fastsatte mål og lokalt<br />
fagligt stærk ledelse<br />
• Faglighed og kvalitet baseret på<br />
vid<strong>en</strong> om effekt af indsatser<br />
• BUF som attraktiv arbejdsplads<br />
KBH018 tager i hvert nummer fat<br />
på et af BUFs strategiske temaer<br />
– og ser på, hvordan det står til i<br />
praksis.<br />
Tekst: Eva Fryd<strong>en</strong>sberg Holm - Foto: Trine Bukh
28/29<br />
Tag børn<strong>en</strong>e i<br />
hånd<strong>en</strong><br />
Smid fordomm<strong>en</strong>e ud – og skab et godt samarbejde. Sådan lyder<br />
lektor Stig Broströms råd til de pædagoger og børnehaveklasseledere,<br />
der skal sørge for, at de små skolestartere kommer godt fra<br />
børnehave til skole. Og andre kan godt lytte med. Det er nemlig<br />
vigtigt at skabe gode overgange livet ig<strong>en</strong>nem.<br />
Læs mere om overgange<br />
Broström, S. (2006):<br />
En fortælling om overgang fra<br />
vuggestue til børnehave og fra<br />
børnehave til skole,<br />
www.gratisartikler.com<br />
Broström, S. & Schytte, J. (2004):<br />
Overgang<strong>en</strong> mellem børnehave,<br />
SFO/fritidshjem og skole,<br />
Dansk Pædagogisk Forum Forlaget.<br />
Egelund, N. (2007):<br />
Skolestart. Udfordringer for daginstitution,<br />
skole og fritidsordning,<br />
Krogs Forlag.<br />
Det er fredag morg<strong>en</strong>, og Eva, Liva, Kristoffer og<br />
alle de andre børn sidder samlet i rundkreds i<br />
0.u’s klasseværelse på <strong>Vi</strong>b<strong>en</strong>hus Skole. Selvom<br />
de kun har været i skole få dage, har de allerede godt tjek<br />
på hvilke regler, der er vigtige, når man går i skole.<br />
- Man skal sidde stille, og man skal række finger<strong>en</strong> op,<br />
når man vil sige noget, m<strong>en</strong> jeg <strong>synes</strong>, det er godt at gå<br />
i skole, fordi fjerde v<strong>en</strong>nerne kommer og leger med os,<br />
fastslår Liva.<br />
Flere af kammeraterne nikker og fortæller ivrigt om<br />
deres helt eg<strong>en</strong> personlige v<strong>en</strong> fra fjerde klasse, der kommer<br />
og leger med dem, når det er frikvarter.<br />
Lidt er bedre <strong>en</strong>d ing<strong>en</strong>ting<br />
Ordning<strong>en</strong> med v<strong>en</strong>nerne fra fjerde klasse er ikke det<br />
<strong>en</strong>este, <strong>Vi</strong>b<strong>en</strong>shus Skole gør for at give deres nye små<br />
<strong>en</strong> god skolestart. G<strong>en</strong>nem de sidste to år har skol<strong>en</strong><br />
samm<strong>en</strong> med fem af bydel<strong>en</strong>s institutioner arbejdet på<br />
at bygge <strong>en</strong> god bro fra livet i børnehav<strong>en</strong> til hverdag<strong>en</strong><br />
i skol<strong>en</strong>.<br />
Det er klart, at <strong>Vi</strong>b<strong>en</strong>shus Skole – ligesom alle andre<br />
køb<strong>en</strong>havner skoler – modtager børn fra mere <strong>en</strong>d fem<br />
institutioner, m<strong>en</strong> for nogle år sid<strong>en</strong> besluttede alle skolerne<br />
på Indre Østerbro, at de ville dele bydel<strong>en</strong>s godt<br />
30 børnehaver mellem sig og hver især skabe samarbejde<br />
med fem institutioner.<br />
- Det betyder selvfølgelig, at vi kun arbejder samm<strong>en</strong><br />
med nogle af de børnehaver, vi modtager børn fra, m<strong>en</strong><br />
lidt er bedre <strong>en</strong>d ing<strong>en</strong>ting, og hvis de andre skoler gør<br />
det samme, sikrer vi i hvert fald, at alle børn<strong>en</strong>e har set<br />
<strong>en</strong> skole, før de starter, fortæller Tina Jørg<strong>en</strong>s<strong>en</strong>, der er<br />
afdelingsleder på <strong>Vi</strong>b<strong>en</strong>hus Skole og <strong>en</strong> af drivkræfterne<br />
bag samarbejdet.<br />
De fiser bare rundt<br />
Stig Broström, der er lektor på DPU og har beskæftiget<br />
sig med overgange i mange år, giver Tina Jørg<strong>en</strong>s<strong>en</strong> ret:<br />
Lidt er bedre <strong>en</strong>d ing<strong>en</strong>ting. M<strong>en</strong> han ærgrer sig samtidig<br />
over, at d<strong>en</strong> køb<strong>en</strong>havnske udfordring med at modtage<br />
børn fra mange forskellige børnehaver står i vej<strong>en</strong><br />
for, at børn<strong>en</strong>e bliver trygge ved lige præcis d<strong>en</strong> skole,<br />
de skal gå på.<br />
- Det er med overgang<strong>en</strong> fra børnehave til skole, som<br />
det er med alle andre overgange i livet. Overgange er<br />
lærerige, m<strong>en</strong> det nye kan føles så nyt, at man går i stå,<br />
og det bliver svært at bruge de ressourcer, man har.<br />
Derfor er det vigtigt, at vi introducerer børn<strong>en</strong>e grundigt<br />
til det, der v<strong>en</strong>ter dem – og det er helt ned til, hvor<br />
de skal gå h<strong>en</strong>, når de skal på toilettet, forklarer Stig<br />
Broström.<br />
Udover at forberede børn<strong>en</strong>e til fingerspidserne, er<br />
det, ifølge Stig Broström, vigtigt, at de små skolestartere<br />
oplever samm<strong>en</strong>hæng i de pædagogiske metoder, de møder<br />
i h<strong>en</strong>holdsvis børnehave og skole. Det kan nemlig<br />
hjælpe dem til hurtigere at føle sig hjemme og kaste sig<br />
ud i nye udfordringer.<br />
Stig Broström ser mange gode eksempler på samarbejde<br />
omkring pædagogiske metoder, m<strong>en</strong> han oplever<br />
også, at fordomme nogle steder får lov til at stå i vej<strong>en</strong>.<br />
- På nogle skoler <strong>synes</strong> man ikke, det er nødv<strong>en</strong>digt at<br />
sætte sig ind i børnehav<strong>en</strong>s pædagogik, for det er jo alligevel<br />
bare et sted, hvor børn<strong>en</strong>e fiser rundt. På samme<br />
måde fremstiller man i nogle børnehaver – sikkert ubevidst<br />
– skol<strong>en</strong> som et sted, hvor man skal sidde stille og<br />
holde sin mund. Og det er altså ikke befordr<strong>en</strong>de for at<br />
give børn<strong>en</strong>e <strong>en</strong> god overgang.<br />
Klog af skade<br />
På <strong>Vi</strong>b<strong>en</strong>shus Skole <strong>synes</strong> Tina Jørg<strong>en</strong>s<strong>en</strong> ikke, at der<br />
står mure af fordomme i vej<strong>en</strong> for at udveksle erfaringer<br />
og give hinand<strong>en</strong> indsigt, m<strong>en</strong> hun er også, som hun<br />
selv siger, blevet klog af skade.<br />
- Jeg har tidligere forsøgt at starte et lign<strong>en</strong>de samarbejde<br />
med børnehaver, m<strong>en</strong> det lykkedes os aldrig rigtig<br />
at få sparket det i gang, fordi vi ikke <strong>fik</strong> skabt et fælles<br />
udgangspunkt. <strong>Vi</strong> vidste ikke rigtig, hvor vi skulle<br />
starte.<br />
I d<strong>en</strong>ne omgang har hun derfor samm<strong>en</strong> med rest<strong>en</strong><br />
af ’overgangsgrupp<strong>en</strong>’ lagt vægt på, at det er fælles<br />
ideer, der danner ramme om samarbejdet. Og dem har
Overgange<br />
Sådan skaber man <strong>en</strong> god overgang<br />
fra børnehave til skole<br />
- Lektor Stig Broströms råd til<br />
børnehavepædagoger og børnehaveklasseledere:<br />
• Besøg skol<strong>en</strong>.<br />
Før skolestart bør børn<strong>en</strong>e<br />
besøge d<strong>en</strong> skole, de skal gå på,<br />
hilse på deres børnehaveklasseleder<br />
og vide noget om, hvad<br />
man laver i børnehaveklass<strong>en</strong>.<br />
• Tal samm<strong>en</strong>.<br />
Børnehav<strong>en</strong>s pædagoger og<br />
børnehaveklasseleder<strong>en</strong> skal<br />
tale samm<strong>en</strong> – dels om d<strong>en</strong><br />
røde tråd mellem børnehav<strong>en</strong>s<br />
og børnehaveklass<strong>en</strong>s pædagogik<br />
og dels om de <strong>en</strong>kelte<br />
børns udvikling, så børnehaveklasseleder<strong>en</strong><br />
kan tage højde<br />
for det <strong>en</strong>kelte barns særlige<br />
karakteristika.<br />
• Inddrag forældr<strong>en</strong>e.<br />
Forældr<strong>en</strong>e bør inddrages<br />
aktivt i period<strong>en</strong> op til skolestart<br />
– de skal have et konkret<br />
indtryk af, hvad der sker i<br />
børn<strong>en</strong>es børnehaveklasse, og<br />
de skal hilse på børnehaveklasseleder<strong>en</strong>.<br />
’’På nogle skoler<br />
<strong>synes</strong> man ikke, det<br />
er nødv<strong>en</strong>digt at<br />
sætte sig ind i<br />
børnehav<strong>en</strong>s<br />
pædagogik, for det<br />
er jo alligevel bare<br />
er et sted, hvor<br />
børn<strong>en</strong>e fiser<br />
rundt.’’<br />
Stig Broström, lektor på DPU<br />
de blandt andet fået ved at tage på studieture og ved<br />
at arrangere foredragsaft<strong>en</strong>er, hvor de får inspiration –<br />
blandt andet fra andre kommuner – og mulighed for at<br />
debattere, hvor de vil h<strong>en</strong> med deres samarbejde.<br />
Overgangsgrupp<strong>en</strong>, der ud over Tina Jørg<strong>en</strong>s<strong>en</strong> består<br />
af børnehaveklasseleder Susanne Metzon og repræs<strong>en</strong>tanter<br />
fra de fem børnehaver, mødes fire-fem gange om<br />
året, og for at komme hele vej<strong>en</strong> rundt om <strong>en</strong> god skolestart,<br />
er også fritidshjemmet repræs<strong>en</strong>teret på møderne.<br />
I børneperspektiv kommer deres arbejde til udtryk<br />
g<strong>en</strong>nem besøgsdage, fælles udflugter og arrangem<strong>en</strong>ter<br />
samt <strong>en</strong> bog med billeder og tegninger, som det <strong>en</strong>kelte<br />
barn laver i børnehav<strong>en</strong> og tager med sig i skole.<br />
<strong>Vi</strong>sion<strong>en</strong> er, at initiativerne skal vokse – og at flere<br />
skal komme til:<br />
- <strong>Vi</strong> overvejer blandt andet at invitere børnehavepædagogerne<br />
med i vores indskrivningsteam. Og så vil vi<br />
gerne trække de børnehaver, der har vores køb<strong>en</strong>havnermodel-børn,<br />
med ind i samarbejdet.<br />
Omv<strong>en</strong>dt samtale med forældr<strong>en</strong>e<br />
Det er blevet frikvarter for Kristoffer, Liva og Eva, og<br />
de er godt i gang med at bestige klatrestativet i gård<strong>en</strong>.<br />
At dømme efter deres glade smil trives de fint i deres<br />
nye miljø. Og det er også børnehaveklasseleder Susanne<br />
Metzons opfattelse. I eftermiddag skal hun have samtale<br />
med deres forældre. En såkaldt omv<strong>en</strong>dt skole-hjemsamtale.<br />
- Jeg tror på, at man bedst får de nødv<strong>en</strong>dige informationer<br />
om det <strong>en</strong>kelte barn fra forældr<strong>en</strong>es eg<strong>en</strong> mund.<br />
Derfor har vi kæmpet for at få ressourcer til <strong>en</strong> samtale,<br />
hvor forældr<strong>en</strong>e fortæller om deres barn – og samtidig<br />
har lejlighed til at se mig an. M<strong>en</strong> det er klart, at vi med<br />
de børn, der har særlige behov, sørger for at indh<strong>en</strong>te<br />
oplysningerne langt før.<br />
Og det gør <strong>Vi</strong>b<strong>en</strong>shus Skole, ifølge Stig Broström,<br />
klogt i:<br />
- Det er jo lidt kluntet og uh<strong>en</strong>sigtsmæssigt at bruge<br />
et halvt år på at finde ud af, at et barn har nogle særlige<br />
problemer, der f.eks. gør, at det helst skal tales til på <strong>en</strong><br />
bestemt måde, siger Stig Broström, der ikke m<strong>en</strong>er, at<br />
man skal være så bange for, at oplysninger om det <strong>en</strong>kelte<br />
barns udvikling virker stigmatiser<strong>en</strong>de.<br />
- Det ville da være dumt ikke at drage nytte af d<strong>en</strong><br />
vid<strong>en</strong>, man har.<br />
I skolegård<strong>en</strong> lyder klokk<strong>en</strong>, og 0.u styrer mod klass<strong>en</strong>.<br />
De har taget de første skridt på overgangsstig<strong>en</strong>. Til<br />
næste år kan de se frem til <strong>en</strong>dnu <strong>en</strong> af de store overgange<br />
– nemlig skriftet fra de trygge børnehaveklasserammer<br />
til det eg<strong>en</strong>tlige skoleliv. •
BUF-djævl<strong>en</strong><br />
30/31<br />
Er det godt nok<br />
Tekst: Eva Fryd<strong>en</strong>sberg Holm - Foto: Lars Nybøll<br />
Køb<strong>en</strong>havnske børnehavepædagoger og børnehaveklasseledere<br />
skal samarbejde om at skabe gode overgange. Det er politisk<br />
besluttet. M<strong>en</strong> hvor skal vi h<strong>en</strong>te inspiration<strong>en</strong> og tid<strong>en</strong>,<br />
spørger de på flere af de skoler, BUF-djævl<strong>en</strong> har været i<br />
kontakt med. Djævl<strong>en</strong> kastede spørgsmålet videre til direktør<br />
Christine Wydojnik.<br />
’’At der ikke sker<br />
andet <strong>en</strong>d spredte<br />
fægtninger i forsøget<br />
på at skabe <strong>en</strong><br />
god skolestart er<br />
uacceptabelt.’’<br />
Christine Wydojnik, direktør<br />
<strong>Vi</strong> har lavet <strong>en</strong> sang samm<strong>en</strong> med de børnehaver,<br />
vi modtager børn fra, fortæller <strong>en</strong> skoleleder.<br />
De børn, der skal starte på vores skole, bliver<br />
som regel inviteret på besøg, fortæller <strong>en</strong> and<strong>en</strong>.<br />
Der er masser af gode int<strong>en</strong>tioner om at tage godt<br />
imod nye børn på de ti skoler, BUF-djævl<strong>en</strong> har været i<br />
kontakt med, m<strong>en</strong> de strukturerede og etablerede initiativer<br />
skal man kigge langt efter.<br />
Det er tidskræv<strong>en</strong>de at iværksætte, siger <strong>en</strong>. Det er<br />
umuligt, for vi modtager børn fra mange forskellige børnehaver,<br />
siger <strong>en</strong> and<strong>en</strong>. En tredje peger på, at man ikke<br />
kan opfinde gode initiativer og opbygge samarbejde, hvis<br />
ikke <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong> disker op med noget inspiration.<br />
På Køb<strong>en</strong>havns Rådhus kan direktør Christine Wydojnik<br />
godt se, at det kan være <strong>en</strong> udfordring at sætte<br />
gang i samarbejdet, m<strong>en</strong> m<strong>en</strong>er samtidig, at de spredte<br />
initiativer ikke er godt nok.<br />
- Jeg kan godt se, at det kan være et stort arbejde for<br />
skolerne at sætte gang i et samarbejde med det store antal<br />
børnehaver, de modtager børn fra. M<strong>en</strong> at der ikke<br />
sker andet <strong>en</strong>d spredte fægtninger i forsøget på at skabe<br />
<strong>en</strong> god skolestart for børn<strong>en</strong>e er uacceptabelt. Det er jo<br />
politisk besluttet for adskillige år sid<strong>en</strong>, fordi man m<strong>en</strong>er,<br />
det er vigtigt for børn<strong>en</strong>e.<br />
M<strong>en</strong> hvad vil du som direktør gøre ved det<br />
Der er lagt op til, at skoler og institutioner selv strukturerer<br />
og igangsætter deres samarbejde, m<strong>en</strong> sker det ikke,<br />
er man jo nødt til at systematisere det fra <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong>s<br />
side. M<strong>en</strong> det er der jo ofte stor modstand imod.<br />
Noget af det, i hvert fald skolerne efterlyser, er inspiration.<br />
Bør <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong> ikke i højere grad diske op<br />
med det<br />
<strong>Vi</strong> har jo gjort overgange til et af vores strategiske<br />
temaer. Og her vil vi – blandt andet i samarbejde med<br />
institutions- og skoleledere – forsøge at komme med<br />
bud på, hvordan man i d<strong>en</strong> køb<strong>en</strong>havnske virkelighed<br />
bedst strukturerer samarbejdet om overgange – både<br />
med forældre og skole-institution imellem. Og det<br />
handler ikke bare om overgang<strong>en</strong> mellem børnehave og<br />
skole, m<strong>en</strong> om alle overgange.<br />
Jam<strong>en</strong>, er det ikke lidt s<strong>en</strong>t at begynde at arbejde på<br />
sag<strong>en</strong>. Det har jo, som du selv siger, været politisk<br />
besluttet i flere år<br />
I d<strong>en</strong> tidligere forvaltningsstruktur har det ikke vægtet<br />
så højt at udarbejde skabeloner og ide-kataloger. I d<strong>en</strong><br />
nye organisering, der trådte i kraft d<strong>en</strong> 1. april i år, er<br />
<strong>forvaltning<strong>en</strong></strong>s rolle ændret, så man i langt højere grad<br />
arbejder mål- og rammesætt<strong>en</strong>de.<br />
Mål- og rammesætt<strong>en</strong>de<br />
Ja, med d<strong>en</strong> nye organisering følger blandt andet nye<br />
forpligtigelser om at give skoler og institutioner ideer<br />
og forslag til, hvordan opgaverne kan gribes an. Der<br />
er selvfølgelig <strong>en</strong> hårfin balance mellem at give inspiration<br />
og at gribe for meget ind i skolernes eget ansvar<br />
for implem<strong>en</strong>teringsprocess<strong>en</strong>. M<strong>en</strong> i dette tilfælde må<br />
jeg sige, at <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong> tidligere burde have udarbejdet<br />
understøtt<strong>en</strong>de værktøjer og fulgt op på indsats<strong>en</strong>.<br />
Hvad med tid<strong>en</strong>, hvor skal d<strong>en</strong> komme fra<br />
Altså, at skabe traditioner for at de store børn i børnehaverne<br />
kommer på besøg på de skoler, hvor de skal gå,<br />
kan jeg ikke se, kræver så meget tid. Man skal måske<br />
også passe på med at gøre det alt for kompliceret.<br />
Når vi taler det <strong>en</strong>kelte barn, har vi jo med femårstest<strong>en</strong>,<br />
der <strong>en</strong> del af Faglighed for Alle, fået tid til overlevering<br />
fra børnehave og skole. I <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong> arbejder<br />
man også på at lave <strong>en</strong> skabelon til et skema, der kan<br />
lette overlevering<strong>en</strong> af oplysninger. •<br />
BUF-djævl<strong>en</strong> vil du støde på, hver gang du åbner KBH018
Økonomi<br />
’’<strong>Vi</strong> er på vej’’<br />
For et år sid<strong>en</strong> var det dystre ord, der tegnede overskrift<strong>en</strong> for<br />
BUFs økonomiske situation. Nu er vi på rette vej, lyder det fra<br />
<strong>forvaltning<strong>en</strong></strong>s økonomichef, der det sidste år har været i gang<br />
med at rydde op i det økonomiske kaos, der k<strong>en</strong>detegnede d<strong>en</strong><br />
tidligere skoleforvaltning.<br />
”Der var et miskmask<br />
mellem, hvad<br />
man havde af bevillinger<br />
og hvad, man<br />
brugte.”<br />
Georg Bartholdy, økonomichef<br />
P<strong>en</strong>gekaos på Rådhuset. Massive svigt i køb<strong>en</strong>havnsk<br />
forvaltning. Skoleforvaltning praktiserede klappekageøkonomi.<br />
Det var d<strong>en</strong> slags overskrifter, der sidste vinter blev<br />
hægtet på d<strong>en</strong> økonomiske situation i BUF. M<strong>en</strong> hvordan<br />
ser situation<strong>en</strong> ud nu – et lille år efter de dystre<br />
overskrifter<br />
Georg Bartholdy, der er økonomichef, har fulgt økonomi<strong>en</strong><br />
i BUF g<strong>en</strong>nem flere år. Først som fuldmægtig i<br />
UUF – d<strong>en</strong> tidligere skoleforvaltning – og nu som økonomichef.<br />
I øjeblikket sidder han samm<strong>en</strong> med direktion<strong>en</strong><br />
i styregrupp<strong>en</strong> for d<strong>en</strong> økonomiske oprydning, der<br />
skal bringe BUF tilbage på rette spor, og som g<strong>en</strong>nem<br />
det sidste år har haft BUFs lønudbetalinger og budgetter<br />
under lup.<br />
Hans status på oprydning<strong>en</strong> lyder: <strong>Vi</strong> er på rette vej,<br />
m<strong>en</strong> ikke i mål. Samtidig erk<strong>en</strong>der han, at det har været<br />
et stort arbejde at komme til bunds i de økonomiske<br />
problemer, der blandt andet blev skabt g<strong>en</strong>nem d<strong>en</strong><br />
måde, man g<strong>en</strong>nem mange år styrede økonomi<strong>en</strong> i d<strong>en</strong><br />
tidligere skoleforvaltning. Det, der i medierne blev omtalt<br />
som klappekage-økonomi.<br />
Er klappekage-økonomi <strong>en</strong> pass<strong>en</strong>de betegnelse<br />
Det er rigtigt, at der var et misk-mask mellem, hvad<br />
man havde af bevillinger og hvad, man brugte. Jeg <strong>synes</strong>,<br />
det er mere korrekt at betegne det for ’gynge- og<br />
karruselprincippet’.<br />
Hvordan kunne det lade sig gøre<br />
På f.eks. folkeskol<strong>en</strong> og specialundervisning<strong>en</strong> havde<br />
man et merforbrug, som man kunne opretholde ved, at<br />
der var andre steder, hvor man brugte færre p<strong>en</strong>ge <strong>en</strong>d<br />
budgetteret.<br />
M<strong>en</strong> man havde ikke fokus på at gå ind og ændre på<br />
budgetterne, så de passede til forbruget. Så da områderne<br />
med mindre forbrug gik i nul – eller ligefrem havde<br />
merforbrug, havde man et forklaringsproblem – og et<br />
kæmpe underskud.<br />
Det handler meget om, at man ikke havde nogle styringssystemer<br />
og derfor sad og sagsbehandlede på <strong>en</strong>keltsager.<br />
Det gik til dels, m<strong>en</strong>s man var <strong>en</strong> mindre skoleforvaltning,<br />
m<strong>en</strong> slet ikke da <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong> voksede.<br />
M<strong>en</strong> man kan jo undre sig over, at det <strong>fik</strong> lov at stå på<br />
i flere år<br />
<strong>Vi</strong> troede jo i lang tid reelt, at det var Acc<strong>en</strong>ture, der<br />
på det tidspunkt varetog lønudbetaling<strong>en</strong> for hele Køb<strong>en</strong>havns<br />
Kommune, der var problemet. Det var jo et<br />
problem for hele kommun<strong>en</strong>. Og det slørede for de<br />
eg<strong>en</strong>tlige problemer.<br />
M<strong>en</strong> burde man ikke have undersøgt det lidt grundigere<br />
I det øjeblik, man konstaterede et merforbrug, burde<br />
man have gjort noget aktivt for at finde ud af, hvad det<br />
skyldtes, og hvordan det kunne ændres. Selv om det var<br />
svært at se, burde man have prioriteret de ressourcer, det<br />
krævede for at komme til bunds i det og ændre på styring<strong>en</strong>.<br />
Ligesom vi nu – med forandringsprogrammet – er<br />
inde og ændre på hele d<strong>en</strong> måde, vi styrer økonomi<strong>en</strong><br />
på i c<strong>en</strong>tral<strong>forvaltning<strong>en</strong></strong>. M<strong>en</strong> det skete ikke d<strong>en</strong>gang.
32/33<br />
”Selv om det var<br />
svært, burde man<br />
have prioriteret<br />
de ressourcer, det<br />
krævede for at<br />
komme til bunds<br />
i det og ændre på<br />
styring<strong>en</strong>.”<br />
Georg Bartholdy, økonomichef<br />
Tekst: Eva Fryd<strong>en</strong>sberg Holm - Foto: Scanpix<br />
Du er nu økonomichef og ansvarlig for d<strong>en</strong> oprydning,<br />
der skal bringe BUFs økonomi tilbage i balance. Hvordan<br />
gør man det<br />
<strong>Vi</strong> har det sidste halve år haft regnskabstall<strong>en</strong>e under<br />
lup. Dvs. vi har g<strong>en</strong>nemgået, om lønningerne for d<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong>kelte bliver korrekt bogført. Og nu er vi i gang med at<br />
kigge budgetterne efter i sømm<strong>en</strong>e.<br />
Sideløb<strong>en</strong>de er vi ved at udvikle nogle systemer, der<br />
kan bidrage til at skabe større klarhed over, hvad man<br />
har at gøre godt med.<br />
Endelig hjælper revisionsfirmaet Deloitte os med at<br />
undersøge, hvordan det går med økonomistyring<strong>en</strong> på<br />
de <strong>en</strong>kelte skoler og institutioner.<br />
Og hvordan går det så med økonomi<strong>en</strong> her et år efter,<br />
at rædselshistorierne dannede overskrifter i medierne<br />
og i <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong><br />
Det går nog<strong>en</strong>lunde. Der er balance, og vi tilbagebetaler<br />
samtidig lidt af vores gæld, m<strong>en</strong> vi er ikke i mål.<br />
Så ikke flere besparelser<br />
Det er vores målsætning, at det skal være slut med<br />
hovsa-besparelser. D<strong>en</strong> <strong>en</strong>kelte skole eller institution<br />
skal k<strong>en</strong>de sin ramme fra årets start – og gerne før, så de<br />
kan planlægge ud fra det.<br />
Ing<strong>en</strong> hovsa-besparelser. M<strong>en</strong> hvad med store sparehug<br />
Skal man forv<strong>en</strong>te nogle af dem<br />
<strong>Vi</strong> kan allerede nu se, at vi på nogle områder får stig<strong>en</strong>de<br />
udgifter. F.eks. kommer BUF i de komm<strong>en</strong>de år til at<br />
betale mere til p<strong>en</strong>sionsordninger, for over<strong>en</strong>skomstansatte<br />
kører efter et andet system <strong>en</strong>d tj<strong>en</strong>estemænd. Det<br />
er klart, at de p<strong>en</strong>ge skal findes et andet sted.<br />
Derudover skal BUF betale <strong>en</strong> stadig større andel af<br />
satsning<strong>en</strong> Faglighed for Alle selv.<br />
Når folk fra Deloitte besøger skoler og institutioner, er<br />
det så for at lede efter mulige besparelser<br />
Nej, når Deloitte viser sig på skoler og institutioner, er<br />
det, fordi de hjælper <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong> med at undersøge,<br />
hvordan man bedst styrer økonomi<strong>en</strong> ude i de <strong>en</strong>kelte<br />
<strong>en</strong>heder.<br />
<strong>Vi</strong> har rigtig mange skoler og institutioner, hvor det<br />
går godt, m<strong>en</strong> også nogle, hvor der er store økonomiske<br />
problemer – og hvor det kan være svært at få v<strong>en</strong>dt bøtt<strong>en</strong>.<br />
Forvaltning<strong>en</strong> største forbrug ligger ude på skoler og<br />
institutioner. Og derfor er det vigtigt, at vi ved, hvordan<br />
det går med økonomistyring<strong>en</strong> i de <strong>en</strong>kelte <strong>en</strong>heder.<br />
Samtidig er det vigtigt, at vi undersøger, om der er<br />
behov for uddannelse eller andre værktøjer til bedre at<br />
styre økonomi<strong>en</strong>. •
Buf’fer<strong>en</strong><br />
Når du er bekymret for et barn<br />
BUF har i samarbejde med SOF udarbejdet handlevejledning<strong>en</strong> ’Når du<br />
er bekymret for et barn’. Vejledning<strong>en</strong> h<strong>en</strong>v<strong>en</strong>der sig til alle medarbejdere,<br />
der har d<strong>en</strong> daglige kontakt med de børn og unge, der ikke trives i deres<br />
institution, skole og dagligdag, og som har behov for <strong>en</strong> særlig indsats.<br />
Vejledning<strong>en</strong> beskriver, hvordan man skal handle, hvis PPR og Social<strong>forvaltning<strong>en</strong></strong>s<br />
børnefamilieteam skal inddrages i forhold til at støtte barnet<br />
eller d<strong>en</strong> unge.<br />
Daginstitutioner, skoler og fritidstilbud har modtaget vejledning<strong>en</strong><br />
med post<strong>en</strong>, og d<strong>en</strong> kan også h<strong>en</strong>tes på kommun<strong>en</strong>s hjemmeside<br />
www.kk.dk<br />
Kvalitetstjek af køb<strong>en</strong>havnske folkeskoler<br />
Kvalitetsrapport for Køb<strong>en</strong>havns Kommunes folkeskoler er netop blevet<br />
off<strong>en</strong>tliggjort. Rapport<strong>en</strong> er fra i år et lovkrav til alle kommuner og indeholder<br />
<strong>en</strong> helhedsvurdering af det faglige niveau på hver <strong>en</strong>kelt folkeskole<br />
– og <strong>en</strong> for det samlede skolevæs<strong>en</strong>.<br />
Rapport<strong>en</strong> viser, at der er mange positive elem<strong>en</strong>ter at glæde sig over<br />
i det køb<strong>en</strong>havnske skolevæs<strong>en</strong>. Bl.a. viser d<strong>en</strong>, at:<br />
• Lærerne i hovedfag<strong>en</strong>e i vid udstrækning besidder speci<strong>fik</strong> faglig kompet<strong>en</strong>ce<br />
• Skolerne er langt fremme med h<strong>en</strong>syn til it-baseret vid<strong>en</strong>sdeling blandt<br />
lærere og ledelse<br />
• 95% af eleverne starter på <strong>en</strong> ungdomsuddannelse efter folkeskol<strong>en</strong><br />
Kvalitetsrapport<strong>en</strong> viser også, hvor der er opmærksomhedsfelter. Blandt<br />
andet viser rapport<strong>en</strong>, at:<br />
• Mange elever og forældre oplever mangl<strong>en</strong>de klasseledelse og uro i<br />
timerne<br />
• Der er g<strong>en</strong>nemført for få af de lokalpolitisk besluttede hjemmebesøg<br />
og udarbejdet for få af de lovbestemte elevplaner<br />
• Mange elever kan ikke se m<strong>en</strong>ingsfulde samm<strong>en</strong>hænge i det, der sker i<br />
timerne<br />
Socialrådgivere på<br />
de køb<strong>en</strong>havnske skoler<br />
Hvor går man h<strong>en</strong>, når et barn<br />
bliver omsorgssvigtet Og hvordan<br />
håndterer man samtal<strong>en</strong> med<br />
forældr<strong>en</strong>e Fra august i år har<br />
lærere på 25 af de køb<strong>en</strong>havnske<br />
folkeskoler haft mulighed for at<br />
h<strong>en</strong>te hjælp hos <strong>en</strong> socialrådgiver,<br />
når de er bekymrede for et barn.<br />
Socialrådgiverne hjælper blandt<br />
andet lærerne med at finde rundt<br />
i procedurer og med at skabe et<br />
godt samarbejde med Social<strong>forvaltning<strong>en</strong></strong>.<br />
I d<strong>en</strong> nærmeste fremtid vil Kvalitetsrapport<strong>en</strong> danne grundlag for <strong>en</strong> resultatsamtale<br />
mellem distriktsledelse og skoleleder.<br />
På www.bufnet.kk.dk/kvalitetsrapport kan du læse mere om rapport<strong>en</strong><br />
og downloade kvalitetsrapporter for de <strong>en</strong>kelte skoler.<br />
Ny film om konflikter<br />
Er du gal og sur – så det mægling, der du’r. Det er titl<strong>en</strong> på <strong>en</strong> film om<br />
konfliktmægleres indsats på køb<strong>en</strong>havnske folkeskoler, der havde premiere<br />
30. august. Film<strong>en</strong> handler om, hvad der sker, når store elever hjælper<br />
mindre elever.<br />
Det er m<strong>en</strong>ing<strong>en</strong>, at skolernes mæglere skal bruge film<strong>en</strong> som supplem<strong>en</strong>t,<br />
når de skal informere andre børn og voksne om mægling<strong>en</strong>s<br />
muligheder.<br />
H<strong>en</strong>v<strong>en</strong>delse: niraas@buf.kk.dk<br />
Inspiration til skole-hjemsamarbejdet<br />
Hvordan skaber man et godt samarbejde mellem skole og<br />
hjem Og hvordan løser man de konflikter, der opstår Et<br />
nyt hæfte skal give køb<strong>en</strong>havnske lærere inspiration og<br />
værktøjer til at planlægge samarbejdet med forældr<strong>en</strong>e.<br />
Udover artikler – skrevet af både forskere, lærere og<br />
forældre – indeholder hæftet <strong>en</strong> række konkrete værktøjer,<br />
der kan bruges, når man planlægger skole-hjemsamarbejdet<br />
i d<strong>en</strong> <strong>en</strong>kelte klasse. Hæftet kan også bruges som<br />
afsæt til <strong>en</strong> diskussion om skol<strong>en</strong>s principper for arbejdet<br />
på dette felt. Hæftet vil blive s<strong>en</strong>dt ud til alle lærere i oktober.
34/35<br />
Mere idræt i skoler og på institutioner<br />
Elleve daginstitutioner er netop sprunget ud som såkaldte<br />
idrætsinstitutioner. Og d<strong>en</strong> 12. oktober indvies<br />
Danmarks første idrætsskole – Køb<strong>en</strong>havns Idrætsskole<br />
– på Bellahøj Skole.<br />
Fem ug<strong>en</strong>tlige idrætstimer og tværfaglige temaer<br />
med krop og sundhed i c<strong>en</strong>trum er noget af det, der<br />
gør skol<strong>en</strong> til <strong>en</strong> idrætsskole.<br />
Desud<strong>en</strong> skal <strong>en</strong> særlig idrætslinje fra syv<strong>en</strong>de<br />
klasse give eleverne mulighed for at specialisere sig<br />
ind<strong>en</strong> for udvalgte idrætsgr<strong>en</strong>e: Badminton, basketball,<br />
fodbold, gymnastik og håndbold.<br />
Samm<strong>en</strong>hæng i hverdag<strong>en</strong><br />
Ved skolestart 2007 begyndte de første elever på heldagsskolerne Hillerødgades Skole og Klostervængets Skole.<br />
Skolerne er de to første af i alt tre heldagsskoler, hvor pædagoger og lærere samarbejder om at give børn i<br />
udsatte byområder <strong>en</strong> udfordr<strong>en</strong>de, tryg og samm<strong>en</strong>hæng<strong>en</strong>de hverdag.<br />
På Hillerødgades Skole fortæller skoleleder Merete Søgård, at de er kommet godt fra start – og at særligt de<br />
yngste elever b<strong>en</strong>ytter tilbuddet om at blive efter skoletid.<br />
Dannelse i børnehøjde<br />
Hvad er dannelse for små børn Hvordan hænger dannelse og læring<br />
samm<strong>en</strong> Og hvad m<strong>en</strong>er vi eg<strong>en</strong>tlig hver især, når vi taler om dannelse<br />
Konfer<strong>en</strong>c<strong>en</strong> ’Dannelse i børnehøjde’ rettet mod personale i alle kommun<strong>en</strong>s<br />
dagtilbud satte i foråret gang i diskussion<strong>en</strong> om dannelsesbegrebet<br />
i forhold til arbejdet med små børn.<br />
Nu følger <strong>en</strong> pjece op på d<strong>en</strong> debat. Det er h<strong>en</strong>sigt<strong>en</strong>, at pjec<strong>en</strong> – med<br />
afsæt i forskellige indgangsvinkler til dannelsesbegrebet – skal igangsætte<br />
og understøtte dialog<strong>en</strong> om dannelse i de <strong>en</strong>kelte dagtilbuds personalegrupper,<br />
forældrebestyrelser og blandt interesserede forældre. Pjec<strong>en</strong><br />
uds<strong>en</strong>des til alle dagtilbud i løbet af efteråret.<br />
Besparelser fjernet<br />
Som resultat af budgetforhandlingerne får BUF i 2008 tilført 265 millioner kroner. Det er langt over halvdel<strong>en</strong> af<br />
de p<strong>en</strong>ge, kommun<strong>en</strong> har til rådighed til næste år. Dermed har BUF fået udslettet et sparekrav på omtr<strong>en</strong>t 278<br />
millioner kroner. Børne- og ungdomsborgmester Bo Asmus Kjeldgaard var lettet over aftal<strong>en</strong>, der blev indgået<br />
med S og R d<strong>en</strong> 21. september. P<strong>en</strong>g<strong>en</strong>e skal blandt andet bruges til at ansætte flere pædagoger i dagtilbud, til<br />
specialbørn og til Faglighed for Alle.
Bos bagside<br />
<strong>Vi</strong>nduer på vid gab<br />
Det er pragtfuldt, at vi omsider får vores eget personaleblad her i Børne- og Ungdoms<strong>forvaltning<strong>en</strong></strong>. <strong>Vi</strong> har savnet et<br />
blad, som KBH018, som du sidder med i hånd<strong>en</strong> lige nu. Midt i virvaret med at få skabt <strong>en</strong> helt ny forvaltning har<br />
vi nok forsømt at sørge for, at kommunikation<strong>en</strong> og dialog<strong>en</strong> flød frit mellem <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong>s mange forgr<strong>en</strong>inger.<br />
Der har været for mange lukkede døre, rygter og løs snak, m<strong>en</strong> nu smækker vi vinduerne op på vid gab og sætter<br />
arbejdslivet i BUF til debat.<br />
KBH018 er hverk<strong>en</strong> direktion<strong>en</strong>s talerør eller mit. Det er medarbejdernes blad. Jeg glæder mig til i hvert nummer at<br />
skrive her på bagsid<strong>en</strong> om min hverdag som borgmester, og forhåb<strong>en</strong>tlig vil KBH018 give os <strong>en</strong> masse fælles oplevelser<br />
og knytte os samm<strong>en</strong> om arbejdet med Køb<strong>en</strong>havns børn og unge.<br />
Et lille optimistisk røgsignal<br />
Og hvorfor nu et papirblad i <strong>en</strong> tid, hvor mange podcaster og blogger og først og fremmest bruger mobiltelefon og<br />
computer til at få stillet deres medieforbrug Fordi vi ved, at de fleste af jer ligger vandret i løbet af arbejdsdag<strong>en</strong> og<br />
ikke har tid til at følge med på intranet og mail. Et papirblad, der kommer <strong>en</strong> gang i kvartalet, kan aldrig blive et<br />
døgnaktuelt nyhedsorgan. M<strong>en</strong> til g<strong>en</strong>gæld håber jeg, at I vil stikke KBH018 i inderlomm<strong>en</strong> – eller putte det i task<strong>en</strong>,<br />
når I tager hjem fra arbejde, og bruge bladet til eftertanke og refleksion over hverdag<strong>en</strong> som medarbejder i Børne- og<br />
Ungdoms<strong>forvaltning<strong>en</strong></strong>.<br />
”De andre borgmestre<br />
beskylder<br />
mig af og til for at<br />
tænke for meget på<br />
mit eget område.<br />
Det står jeg ved.”<br />
Efter måneder og års turbul<strong>en</strong>s bliver bladets fødsel forhåb<strong>en</strong>tlig også et lille optimistisk røgsignal til hinand<strong>en</strong> om,<br />
at vi er godt på vej om <strong>en</strong>d ikke helt i mål, som der står i <strong>en</strong> af artiklerne i bladet. Godt på vej med at få gjort <strong>en</strong> af<br />
landets største arbejdspladser til <strong>en</strong> hypermoderne børne- og ungdomsforvaltning.<br />
Hver dag er jeg i kontakt med medarbejdere på institutioner, på skoler, kontorer og på legepladser. Køb<strong>en</strong>havn er for<br />
stor til, at jeg møder alle <strong>forvaltning<strong>en</strong></strong>s 18.000 medarbejdere i løbet af arbejdsdag<strong>en</strong> eller h<strong>en</strong>over køledisk<strong>en</strong>. Til<br />
g<strong>en</strong>gæld møder jeg jer på stormøder, når I samles på rådhusplads<strong>en</strong> eller indtager mit kontor samm<strong>en</strong> med <strong>en</strong> masse<br />
børn for at give gode råd og støtte til de svære budgetforhandlinger.<br />
At løse cirkl<strong>en</strong>s kvadratur<br />
At lægge budget i d<strong>en</strong> kommunale virkelighed anno 2007 er som at forsøge at løse cirkl<strong>en</strong>s kvadratur, fordi vi ikke<br />
må bruge de p<strong>en</strong>ge, som Køb<strong>en</strong>havns Kommune <strong>faktisk</strong> har, på grund af regering<strong>en</strong>s vækstrammer. Derfor <strong>synes</strong> det<br />
bedst opnåelige resultat at afværge et alternativ, der ville være <strong>en</strong>dnu værre.<br />
Mit borgmesterhjerte banker for børn og unge, og de andre borgmestre beskylder mig af og til for at tænke for meget<br />
på mit eget område. Det står jeg ved, og også i år er der blevet kæmpet fra hus til hus for at skaffe flest mulige midler<br />
til arbejdet med børn og unge næste år. Og det er jo lykkedes ganske godt.<br />
Forandringsprogram, Faglighed for Alle, forlig om Fremtid<strong>en</strong>s institutioner og skoler. Forandringerne fortsætter.<br />
Ambitionerne er tårnhøje, og der er allerede trukket store veksler på medarbejdernes tal<strong>en</strong>t og vilje til at knokle ig<strong>en</strong>nem.<br />
Jeg håber, I har lyst til at knokle videre. Lad os mødes i KBH018 og finde ud af, hvad der skal til.<br />
Børne- og Ungdoms<strong>forvaltning<strong>en</strong></strong> er <strong>en</strong>dnu ikke to år gammel og har allerede redet flere storme af og høstet store<br />
succeser med effektiv oprydning og store visionære forlig. Fremover kan du læse om nogle af dem i KBH018. Og som<br />
medarbejder: Vær selv med til at skabe bølger om nogle af de emner fra din arbejdsdag, som skal på dagsord<strong>en</strong><strong>en</strong>.<br />
På g<strong>en</strong>syn her på bagsid<strong>en</strong> i næste nummer. Skriv til mig på bak@buf.kk.dk og brug debatt<strong>en</strong> i bladet. God arbejdslyst<br />
– og god læselyst.<br />
Bo Asmus Kjeldgaard.<br />
Børne- og Ungdomsborgmester