Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
For at undersøge vækstudviklingen i <strong>for</strong>hold til rang mere grundigt, er den absolutte<br />
udvikling <strong>for</strong> flere bestemte rangordner sat ind i diagrammet i figur 2. 84 Her ser man<br />
tydeligt tendensen fra figur 1 igen, hvor de største byer har en lavere vækst end de mindre.<br />
Især er det byerne fra omkring rang 100 til rang 398, der vokser voldsomst, hvorefter<br />
væksten falder lidt igen <strong>for</strong> byerne med lavere rang. Den generelle tendens til meget lavere<br />
byvækst i perioden fra 1976 til 1981 ses også i figur 2. Her ser det endvidere ud til, at det<br />
især er de mindre byers vækst (fra omkring rang 100 og ned), der falder. Hvis man ser på<br />
figur 3, hvor byernes relative vækst i promille af bybefolkningen uden <strong>for</strong> Hovedstaden er<br />
sat ind 85 , ser man igen tendensen til, at byer med lavere rang fik en større andel af<br />
bybefolkningen i perioden. Samtidig er det tydeligt, at det skete på bekostning af især de<br />
største byer. For byer over rang 50 gik bybefolkningsandelen således tilbage i hele perioden,<br />
mens den <strong>for</strong> byer under rang 50 gik frem. Tendensen bliver desuden mere kraftig, jo<br />
længere væk fra rang 50 en by ligger. Der ses igen tendens til både laver positiv vækst i de<br />
mindste byer og en lavere negativ vækst i de større byer i perioden fra 1976 til 1981.<br />
3.1.3. Befolkningsudviklingen i byklasser 1960-1981<br />
Fra at undersøge byernes rang<strong>for</strong>deling, vil jeg i dette afsnit se nærmere på byernes<br />
<strong>for</strong>deling efter størrelse <strong>for</strong> at kunne sige noget nærmere om, hvordan udviklingen var i de<br />
<strong>for</strong>skellige dele af byhierarkiet. Gruppernes inddeling er som sagt taget fra Bue Nielsen<br />
(2000), som inddeler de danske byer i eksponentielt faldende grupper, hvilket vil sige, at<br />
gruppernes størrelse hele tiden bliver halveret. Da der i den behandlede periode ikke findes<br />
nogen byer i byklasserne fra 1.023.999-512.000 og 511.999-256.000 i det danske bysystem,<br />
vil disse grupper ikke være med i oversigten. At der mangler byer i disse grupper, skal ses<br />
som et udtryk <strong>for</strong>, at det danske bysystem har en primat karakter, som det også kommer til<br />
udtryk igennem rank-size kurvens <strong>for</strong>løb. 86<br />
Det første, der skal undersøges her, er antallet af byer i hver byklasse, hvilket<br />
er vist i tabel 5. Generelt sker der ikke den store udvikling i toppen af hierarkiet, hvor<br />
Hovedstaden er den eneste by der i hele perioden ligger over 1 million indbyggere og<br />
Århus og Odense er de eneste, der ligger over 128.000. I den tredje gruppe, er Aalborg<br />
84 De udvalgte rangordner er inspireret af Matthiessen (1985B) s. 72<br />
85 Hovedstaden er ikke medtaget, da dens størrelse ville <strong>for</strong>vrænge billedet af den relative vækst.<br />
86 Nielsen (2000) s. 17<br />
39