Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
udpræget provinsfænomen. Samtidig blev jernbanenettet yderligere udbygget med mange<br />
lokalbaner, så mange provinsbyer blev tættere knyttet til deres respektive oplande. Denne<br />
transportmæssige udvikling og næringsloven af 1857 havde i løbet af anden halvdel af<br />
1800-tallet muliggjort, at der udviklede sig et nyt niveau i det danske bysystem. Da<br />
efterspørgslen på varer og tjenester fra byen steg på landet blev der brug <strong>for</strong> lokale centre,<br />
der kunne imødekomme denne efterspørgsel, og især i 1890’erne og de første par årtier af<br />
1900-tallet opstod der der<strong>for</strong> mange nye små byer i landdistrikterne (udviklingen var dog så<br />
småt startet allerede i midten af 1800-tallet). 74 Disse rurale byer voksede ofte frem ved<br />
hovedfærdselsårer i god afstand fra købstæderne (der<strong>for</strong> også navnet midtvejsbyer). Disse<br />
rurale byer adskilte sig fra landsbyerne ved, at hovedparten af indbyggerne var beskæftiget<br />
inden <strong>for</strong> handel, transport, industri eller andre serviceerhverv. 75 Dette var muligt, da<br />
næringsfriheden i 1857 betød, at de middelalderlige købstadsprivilegier praktisk talt<br />
bortfaldt og man der<strong>for</strong> fik lov til i vid udstrækning at bedrive handel og håndværk i<br />
landdistrikterne. I begyndelsen af 1900-tallet opstod også en anden <strong>for</strong>m <strong>for</strong> bebyggelse i<br />
landdistrikterne, nemlig <strong>for</strong>stæderne. I hele første halvdel af århundredet udviklede disse<br />
<strong>for</strong>stæder sig imidlertid kun omkring København – først fra omkring 1950 udviklede der<br />
sig <strong>for</strong>stæder omkring de næststørste byer. 76<br />
Perioden fra 1911 til 1970 inddeles af Ole Hyldtoft i fire mindre perioder. 77 Den første af<br />
disse går fra 1911 til 1930 og var præget af, at urbaniseringstendenserne fra de <strong>for</strong>udgående<br />
tyve år videreførtes, hvor det således var de største provinsbyer, der voksede kraftigst,<br />
samtidig med at flere nye rurale byer voksede frem i landdistrikterne. Dette skete på<br />
baggrund af den <strong>for</strong>tsatte industrialisering, hvor nye industrivirksomheder og en voksende<br />
engroshandel betød større vækst i de største byer, mens de <strong>for</strong>bedrede transport<strong>for</strong>hold<br />
med rutebil, lastbil og anlæggelsen af det sekundære jernbanenet betød, at det var lettere <strong>for</strong><br />
virksomheder at placere sig i småbyer. Perioden var altså præget af både koncentrations- og<br />
spredningstendenser.<br />
Den anden fase fra 1930 til 1955 var især karakteriseret ved landbrugets <strong>for</strong>tsatte nedgang<br />
og industrierhvervets <strong>for</strong>tsatte vækst og en deraf følgende befolkningsbevægelse fra landet<br />
74 Christensen (2006) s. 38<br />
75 Thøgersen (2007) s. 330<br />
76 Matthiessen (1985B) s. 121<br />
77 Hyldtoft (1983) s. 181<br />
33