Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Et andet aspekt ved kommune- og bydataene er, at de erhvervsdata, der<br />
findes <strong>for</strong> bymæssige bebyggelser i Registerfolketællingen 1976 og Folke- og boligtællingen<br />
1981, er meget overordnede. Således er disse oplysninger inddelt i fem overordnede<br />
erhvervsgrupper, som ikke er sammenlignelige med oplysningerne fra årene før og årene<br />
efter. I de samme tællinger er der imidlertid også oplysninger <strong>for</strong> kommunernes<br />
erhvervs<strong>for</strong>deling, som er noget mere udspecificeret (se bilag 2), og der<strong>for</strong> bedre kan<br />
sammenholdes med de kommunale data, der følger fra 1984 og frem. Der<strong>for</strong> har jeg valgt<br />
at benytte mig af de kommunale data fra 1976 og frem. Samtidig er de samme kommunale<br />
data fundet <strong>for</strong> 1970, hvilket betyder, at der er helt sammenlignelige erhvervsdata <strong>for</strong><br />
købstæderne fra 1960 til 1970 og fra 1970 til 2001 er erhvervsdataene igen sammenlignelige<br />
på kommunalt niveau. For at få et helt sammenligneligt datagrundlag <strong>for</strong> hele perioden ville<br />
det have været oplagt, at bruge de kommunale data helt tilbage fra 1960. Dette er imidlertid<br />
ikke muligt, da der af gode grunde ikke er lavet erhvervs<strong>for</strong>delingsdata på<br />
primærkommunerne før 1970, men kun på sogne- og købstadskommuner, der slet ikke kan<br />
sammenlignes med de primærkommuner, der oprettedes med kommunalre<strong>for</strong>men i 1970.<br />
Som beskrevet oven<strong>for</strong> har kildematerialet stor betydning <strong>for</strong> ud<strong>for</strong>mningen af<br />
undersøgelsen. For det første er området <strong>for</strong> undersøgelsen bestemt ud fra et kildemæssigt<br />
hensyn, således at undersøgelsen af befolkningsudviklingen vil blive udført efter Danmarks<br />
Statistiks definition af en bymæssig bebyggelse, mens erhvervs<strong>for</strong>delingen vil blive<br />
undersøgt <strong>for</strong> de 82 gamle købstæder. Grundlaget <strong>for</strong> de to undersøgelser er altså<br />
<strong>for</strong>skelligt, men det betyder ikke, at de ikke kan holdes op mod hinanden. Som beskrevet<br />
var de gamle købstæder i den behandlede periode (på trods af at den administrative titel<br />
blev bortskaffet med kommunalre<strong>for</strong>men i 1970) stadigvæk den mest centrale del af det<br />
danske bysystem. Således boede 77,6% af den danske bybefolkning i 1970 i enten<br />
Hovedstaden eller provinskøbstæderne og i 1981 var der blandt de 50 største byer kun tre<br />
byer, der ikke var tidligere købstæder - i 2001 var dette ændret til seks. Når man undersøger<br />
<strong>for</strong>holdene i de danske købstæder er der altså ikke tvivl om at man får det meste (og mest<br />
centrale del) af det danske bysystem med, og der<strong>for</strong> anser jeg det ikke <strong>for</strong> et problem at<br />
sammenligne resultater fra undersøgelsen af befolkningsudviklingen og undersøgelsen af<br />
erhvervsudviklingen.<br />
29