Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
købstæderne, der benyttes, mens der fra 1970 og frem benyttes data fra bykommunerne 61 .<br />
Der<strong>for</strong> er det valgt at lægge en periodisk skillelinje i 1970 i stedet <strong>for</strong> i 1981, som det var<br />
tilfældet i befolkningsundersøgelsen.<br />
Inden vi ser nærmere på kilderne skal det bemærkes, at undersøgelsen af<br />
erhvervsudviklingen vil blive <strong>for</strong>etaget ved at se på antallet af personer, der er ansat i de<br />
<strong>for</strong>skellige erhvervsgrupper. Analysen består således hovedsagligt af en undersøgelse af<br />
udviklingen inden <strong>for</strong> erhvervsgruppernes arbejdsstyrke, og der vil der<strong>for</strong> ikke blive gået i<br />
dybden med fx produktionsudviklingen, som er en økonomisk faktor, der ikke altid<br />
afspejles i arbejdsstyrkens udvikling. Det skal endvidere nævnes, at mens afsnittet om<br />
befolkningsudviklingen undersøgte udviklingen i Hovedstadsområdet, vil<br />
erhvervsudviklingen pga. kildematerialets sammensætning kun undersøge udviklingen<br />
inden <strong>for</strong> Københavns og Frederiksberg Kommuner.<br />
2.3.2. Kilderne/statistikken<br />
En undersøgelse af de danske byers befolknings- og erhvervsudvikling må uundgåeligt tage<br />
udgangspunkt i et statistisk kildemateriale. Det primære kildemateriale ville i denne<br />
sammenhæng være de <strong>for</strong>skellige folketællinger og CPR-registrets oplysninger. Dette<br />
primære materiale ville dog være <strong>for</strong> stort og uoverskueligt, og der<strong>for</strong> er det kildemæssige<br />
udgangspunkt taget i de behandlede data, der er udgivet af Danmarks Statistik enten i<br />
bog<strong>for</strong>m eller på Internettet. Perioden fra 1960 til 1981 er dækket med femårsintervaller<br />
(dog seks år fra 1970-76), da der blev <strong>for</strong>etaget folke- og boligtællinger i 1960, 1965, 1970,<br />
1976 og 1981. Disse folketællinger er behandlet af Danmarks Statistik og flere<br />
oversigtsværker er udkommet i serien ’Statistisk Tabelværk’. Efter 1983 gik Danmarks<br />
Statistik over til at bruge oplysninger direkte fra CPR-registret, hvilket overflødiggjorde<br />
folke- og boligtællingerne. I stedet kan der fra www.statistikbanken.dk hentes tabeller fra<br />
hvert enkelt år (eller de fleste år, når det drejer sig om byernes folketal). Til undersøgelsen<br />
er benyttet to datasæt: et om befolkningsudviklingen i de danske byer i perioden og et om<br />
erhvervsudviklingen i de danske byer. Der er dog flere problemer <strong>for</strong>bundet med at samle<br />
et lødigt og sammenligneligt befolknings- og erhvervsdatasæt ud fra de oplysninger, der er<br />
tilgængelige. Disse problemer vil blive behandlet neden<strong>for</strong>.<br />
61 Udtrykket ’bykommunerne’ henviser til de kommuner, hvori de byer, der før 1970 blev betegnet som<br />
købstæder, er lokaliseret. Når det noget anakronistiske udtryk ’købstæderne’ bruges om de undersøgte byer i<br />
perioden efter 1970, er det <strong>for</strong> at skelne mellem de undersøgte byer og de danske byer som en samlet<br />
størrelse.<br />
25