Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
liver halveret, og der optræder således 11 byklasser i undersøgelsen. 55 Den tredje måde, jeg<br />
vil behandle dataene på, er ved en regional <strong>for</strong>deling. Dette er også en meget brugt metode,<br />
som især Matthiessen (1985) benytter sig af, men også Engelstoft (1978) og Nielsen (2000<br />
og 2006) benytter denne metode. En markant <strong>for</strong>skel mellem min undersøgelse og især<br />
Matthiessens er, at han har brugt kort til at beskrive befolkningsudviklingens rummelige<br />
<strong>for</strong>deling, hvilket af tekniske årsager ikke har været en mulighed <strong>for</strong> mig. I stedet vil jeg<br />
betragte den regionale udvikling mere skematisk ved at undersøge udviklingen i den<br />
amtsstruktur, der fremkom efter kommunalre<strong>for</strong>men af 1970. Engelstoft og Nielsen<br />
undersøger som nævnt også den regionale befolkningsudvikling og gør det bl.a. ved hjælp<br />
af de pendlingsregioner, der er udpeget af Landsplansudvalget. 56 Det kunne også i denne<br />
sammenhæng være relevant at undersøge udviklingen i disse pendlingsregioner, men der er<br />
dog det store problem ved regionerne, at de ændrer sig over tid. 57 Det gør det sværere at<br />
undersøge udviklingen, da sammenligneligheden således er ringe. Jeg har i stedet valgt at<br />
benytte en regional inddeling, der er konstant igennem hele perioden nemlig<br />
amtsstrukturen, der blev indført i 1970 (se kort i bilag 5), hvilket betyder, at der bliver<br />
opereret med 14 regioner. 58<br />
Undersøgelsen af befolkningsudviklingen vil blive inddelt i to perioder – en<br />
fra 1960 til 1981 og en fra 1981 til 2001. Grunden er, at Matthiessen (1985) allerede har<br />
lavet en meget grundig undersøgelse af de danske byers befolkningsudvikling op til 1981,<br />
mens udviklingen efter 1981 ikke er blevet mere systematisk undersøgt. Samtidig<br />
argumenterer Christensen (2005) <strong>for</strong>, at der i begyndelsen af 1980’erne sker et skift i den<br />
danske urbanisering, hvilket også gør det relevant med en skillelinje på dette tidspunkt.<br />
Undersøgelsen af erhvervsudviklingen vil på flere punkter spejle undersøgelsen af<br />
befolkningsudviklingen. Således vil denne undersøgelse også indledes med en analyse af<br />
den generelle erhvervsudvikling på landsplan og i de undersøgte byer. Da det af gode<br />
grunde ikke kan lade sig gøre at <strong>for</strong>etage en rank-sizeundersøgelse af erhvervsudviklingen,<br />
vil dette punkt ikke blive overført. Det vil undersøgelsen af erhvervs<strong>for</strong>delingen på<br />
55 Nielsen (2000) s. 17. Byklasserne er således >1.024.000, 255.999-128.000, 127.999-64.000, 63.999-32.000,<br />
31.999-16.000, 15.999-8.000, 7.999-4.000, 3.999-2.000, 1.999-1.000, 999-500 og 499-200 indbyggere.<br />
56 Engelstoft (1978) s. 2 og Nielsen (2006) s. 316<br />
57 Nielsen (2006) s. 317<br />
58 Dette giver heller ikke problemer med dataene fra før 1970, da byerne også før 1970 er registreret efter<br />
primærkommunernes kommunekodeinddeling i Matthiessen (1985) (altså de kommunekoder, der blev indført<br />
i 1970), og det er således let at samle dem i grupper efter amtsstrukturen efter 1970.<br />
23