Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
og således også viser bysystemets grænseoverskridende karakter. Denne politik blev<br />
videreført op til landsplanredegørelsen fra 2000 og viser, at den planlægning, der <strong>for</strong>ekom<br />
fra offentlig side også sigtede mod et mere internationalt bysystem.<br />
Som det fremgår oven<strong>for</strong>, er det relevant og nødvendigt at inddrage<br />
nationalstaten som faktor, når man undersøger byer og deres udvikling og relationer til<br />
omverdenen, da nationalstaten har betydning <strong>for</strong> byernes udvikling. Når man på den anden<br />
side vil lave en analyse af et bysystems overordnede udvikling, giver det i (i hvert fald en del<br />
af) den behandlede periode ikke meget mening at tale om et nationalt bysystem, da byerne i<br />
højere og højere grad bliver del af et globalt bysystem, som det Peter J. Taylor plæderer <strong>for</strong>.<br />
Når jeg i dette speciale alligevel har valgt en national tilgang til det danske<br />
bysystem, bunder det i en blanding af emneafgrænsning og kildesituation.<br />
Afgrænsningsmæssigt er spørgsmålet, hvor man i dette globale netværk af byer skal sætte<br />
grænsen <strong>for</strong> en undersøgelse. Som eksemplet med Ørestaden viser, ville det være relevant<br />
at inddrage Malmøs udvikling, når man undersøger udviklingen i Danmark, og <strong>for</strong> andre<br />
dele af landet ville også Hamborg og London være relevante, og sådan kunne man<br />
<strong>for</strong>tsætte. Når jeg således har valgt at holde min undersøgelse inden<strong>for</strong> den danske stats<br />
grænser, bunder det i kildesituationen. Igennem Danmarks Statistik har man et let<br />
tilgængeligt og nogenlunde ensartet materiale <strong>for</strong> hele perioden, mens det ville blive<br />
kildemæssigt uoverskueligt og meget svært sammenligneligt, hvis man skulle inddrage<br />
materiale fra mange <strong>for</strong>skellige lande. Dette betyder dog ikke, at den danske udvikling ikke<br />
vil blive sat ind i en større global sammenhæng, og til dette <strong>for</strong>mål inddrages netop Saskia<br />
Sassens verdensbyteori. At det er Sassens opfattelse af verdensbynetværket, der benyttes,<br />
og ikke Peter Taylors, bunder i, at jeg med baggrund i kildematerialet har en national tilgang<br />
til undersøgelsen, og med baggrund i netværksteoriens ’dual model’ benytter mig af en<br />
mere hierarkisk tilgang til bysystemer end Peter Taylor.<br />
2.1.4. Klyngeteorier og den kreative klasse<br />
I dette afsnit vil yderligere to teorier om bysystemers sammensætning og udvikling blive<br />
introduceret, idet de vil blive inddraget i den sidste del af specialet. Jeg har allerede nævnt<br />
dem kort, idet flere <strong>for</strong>skere læner sig op ad disse to teorier i deres arbejde. Den ene af<br />
disse teorier omhandler klynger, der i sin traditionelle <strong>for</strong>m er grupper af virksomheder<br />
inden <strong>for</strong> den samme industri, der er kraftigt repræsenteret i et bestemt område. Begrebet<br />
’klynge’ blev først brugt af økonomen Michael Porter i 1990, hvor han lagde vægt på, at<br />
13