Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
Download PDF - Dansk Center for Byhistorie
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
En af grundene til, at Taylor ser alle byer som indlejret i det globale netværk,<br />
er den empiriske ramme, han opstiller om sin undersøgelse. Her undersøger han<br />
<strong>for</strong>bindelserne mellem de globale byer ved at se på store globale servicefirmaers<br />
kontornetværk, da han som sagt ser disse servicefirmaer som de centrale aktører i byernes<br />
økonomi og der<strong>for</strong> også i verdensøkonomien (her er han meget inspireret af Sassen). 21<br />
Således er der mange sider af byernes erhvervsliv og eksterne <strong>for</strong>bindelser, som han ikke<br />
får med, bl.a. den store offentlige sektor, som ikke mindst i en europæisk og dansk<br />
sammenhæng er vigtig. I antologien ‘Cities of Europe: Changing Contexts, Local Arrangements,<br />
and the Challenge to Urban Cohersion’ finder Yuri Kazepov 22 netop frem til, at det specielle ved<br />
de europæiske byer er ’…the regulatory heritage and current policy apparatus within which these cities<br />
function’. 23 Den politiske baggrund såvel som den politiske ramme, som de europæiske byer<br />
eksisterer i, er altså ifølge Kazepov meget centraliseret og det, der adskiller de europæiske<br />
byer fra byer i andre dele af verden (især byer i USA, som der hovedsagligt sammenlignes<br />
med).<br />
Her kommer vi ind på et punkt, hvor teorien om globale byer, som den<br />
kommer til udtryk igennem Taylor og til dels Sassen, er blevet kritiseret fra flere sider.<br />
Teorien skelner ikke mellem byerne og deres nationale og lokale variationer og kulturelle og<br />
politiske <strong>for</strong>skelle men behandler byerne på den samme universelle baggrund. 24 Kazepov<br />
mener, at dette er en mangel og bringer begrebet ’the nested city’ ind i diskussionen, hvilket<br />
skal <strong>for</strong>stås på den måde, at alle byer er indlejret i sociale, institutionelle og økonomiske<br />
kontekster: ’The Nation-state and regions are contexts <strong>for</strong> the city, just as the past is a context <strong>for</strong> the<br />
present’. 25 En lignende kritik kommer fra Camilla Elmhorn, der i sin doktorafhandling<br />
’Brussels – A Reflexive World City’ 26 inddrager Michael Storpers teori om refleksive byer<br />
(reflexive cities) 27 , da hun ikke mener, at tesen om de globale byer i sig selv er tilstrækkelig<br />
til at <strong>for</strong>stå og <strong>for</strong>klare Bruxelles’ udvikling de sidste årtier, hvilket er målet med hendes<br />
disputats. Hun inddrager netop Storpers teori <strong>for</strong> at få et mere lokalt perspektiv med ind i<br />
undersøgelsen af byens udvikling, <strong>for</strong>di et centralt element i Storpers teori om refleksive<br />
økonomier netop er, at globale firmaer lokaliserer sig i en given by på grund af dens<br />
21 Taylor (2004) s. 24f.<br />
22 Kazepov (2005)<br />
23 Ibid. s. xviii<br />
24 Häussermann & Haila (2005) s. 49<br />
25 Kazepov (2005) s. 6<br />
26 Se Elmhorn (2001)<br />
27 Storper (1997) s. 29<br />
11