GLA 02 OMB_EU - Glas med garanti
GLA 02 OMB_EU - Glas med garanti
GLA 02 OMB_EU - Glas med garanti
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>GLA</strong>S<br />
G L A R M E S T E R I A R K I T E K T U R D E S I G N T E K N I K<br />
F O R Å R 2 0 0 7 0 2<br />
09 Kreativt rum<br />
i buet glas<br />
14 <strong>Glas</strong> på de skrå<br />
brædder<br />
20 Forskning i dværgenes<br />
rige
K O M M E N T A R<br />
<strong>GLA</strong>S<br />
Glarmestertidender<br />
Tidsskrift for Glarmesterlauget<br />
i Danmark<br />
Forår 2007 • <strong>02</strong><br />
Udgiver<br />
Glarmesterlauget i Danmark<br />
Gothersgade 160 • 1123 København K<br />
T 3313 6510 • F 3313 6560<br />
W www.glarmesterlauget.dk<br />
Redaktion<br />
Hans-Georg Nielsen (ansvh)<br />
Poul Henrik Madelung<br />
Lise Lotte Raunkjær<br />
Casper Christensen<br />
Adam Pade<br />
Indlæg sendes til info@glarmesterlauget.dk<br />
Annoncer<br />
Forlaget Coronet A/S<br />
P.H. Lings Allé 4 • 2100 København Ø<br />
T 3525 3400 • F 3525 3401<br />
M glas@forlaget-coronet.dk<br />
ISSN<br />
1604-8016<br />
Tryk<br />
Fr. G. Knudtzons Bogtrykkeri A/S<br />
Næste udgave<br />
Medio september 2007<br />
Redaktionen slutter 19. august<br />
<strong>GLA</strong>S udsendes fire gange om året til<br />
<strong>med</strong>lemmerne af Glarmesterlauget i<br />
Danmark og disses <strong>med</strong>arbejdere samt<br />
til fagets samarbejdspartnere blandt<br />
leverandører, rådgivere og teknikere.<br />
Abonnement<br />
Kr. 200,- ex. moms<br />
Tilsluttet<br />
Dansk Fagpresse<br />
Fagpressens Mediekontrol<br />
Samarbejde<br />
Ordet samarbejde er et meget dansk ord. Vi lover at<br />
samarbejde, vi takker for godt samarbejde, vores politikere<br />
siger, at de samarbejder, ja ordet bruges så ofte og af så<br />
mange, at det ofte nærmest kun har en rituel og ingen reel<br />
betydning.<br />
Dette skal dog ikke hindre mig i at gøre opmærksom på,<br />
at Glarmesterlauget og vores overenskomstmodpart TIB,<br />
som organiserer næsten alle glarmestersvende, har indgået<br />
en god OK 2007, som blandt andet lægger op til et kraftigt<br />
øget samarbejde.<br />
Samarbejdet skal sikre, at vi trækker på samme hammel<br />
i alle branchepolitiske forhold og på alle niveauer, når det<br />
handler om glarmesterfaget.<br />
Vi skal sammen have markedsført glarmesterfaget, vi skal<br />
sammen prøve at skaffe flere gode glarmesterlærlinge og<br />
der<strong>med</strong> flere glarmestersvende, som der er<br />
stort behov for.<br />
Vi skal sikre, at glarmesterudannelsen<br />
altid er optimal, og vi skal have skabt flere<br />
og bedre efteruddannelsestilbud, både til<br />
mester og svend.<br />
Vi skal i samarbejde arbejde på at<br />
sikre, at flere bliver i faget længere ved<br />
i fællesskab at arbejde på at optimere<br />
arbejdsmiljøet.<br />
Og så giver den nye overenskomst<br />
mester og svende bedre mulighed for at<br />
justere på overenskomstens regler, således at de passer bedst<br />
muligt til behovet på stedet.<br />
I den nu udløbne overenskomstperiode så vi i fællesskab<br />
på kravene til en moderne glarmestervirksomhed.<br />
Resultatet blev en spændende rapport, som nu skal<br />
udmøntes i praktisk handling – i samarbejde.<br />
Hans-Georg Nielsen<br />
Direktør<br />
Samarbejdet skal<br />
sikre, at vi trækker<br />
på samme hammel i<br />
alle branchepolitiske<br />
forhold og på<br />
alle niveauer, når<br />
det handler om<br />
glarmesterfaget.
A K T U E L T<br />
<strong>Glas</strong>- og beslagløsninger !<br />
<strong>Glas</strong>- og beslagløsninger til Glarmestre<br />
<strong>Glas</strong>døre, skillevægge, skydedøre, mobile shopfronte, dusch<br />
låger, bordplader, sollameller, glasværn, glastrin, facadeglas,<br />
silketrykt glas, sandblæst glas, bøjet glas m.m.<br />
w w w . d s g i n d u s t r i . d k<br />
DSG Industri AS Langkær 6 DK-6100 Haderslev<br />
T: +45 7452 9952 F: +45 7452 7514 @: dsg@dsgindustri.dk<br />
dansk sikkerheds-glas dansk sikkerheds-glas dansk sikkerheds-glas dansk<br />
sikkerheds-glas dansk sikkerheds-glas dansk sikkerheds-glas dansk sikkerhedsglas<br />
dansk sikkerheds-glas dansk sikkerheds-glas dansk sikkerheds-glas<br />
At se, tid,<br />
lys, rum<br />
AF CAMILLA HANDBERG – ”At<br />
opnå en rumlig kompleksitet<br />
gennem arkitektonisk enkelhed,<br />
integreret i en stærk tro på lysets<br />
kraft, er meget berigende.<br />
Det kræver personlig styrke, talent<br />
og vedholdenhed. Projektet<br />
præsenteres på en god måde, viser<br />
rumlig forståelse og arkitektonisk<br />
modenhed.”<br />
Således lyder juryens begrundelse<br />
for at tildele førstepræmien<br />
under Velux-prisen 2006<br />
til Louise Grønlund. I projektet,<br />
”Museum of Photography”, bruger<br />
hun kameraet som metafor i<br />
sin definition og konstruktion af<br />
et fotomuseum.<br />
Louise Grønlund dimitterede<br />
fra Kunstakademiets Arkitektskole<br />
i København i januar 2006, og<br />
hendes projekt til international<br />
VELUX Award er hendes afgangsprojekt.<br />
I sit projekt har Louise<br />
Grønlund arbejdet meget bevidst<br />
<strong>med</strong> dagslyset og <strong>med</strong> forskellige<br />
tilstande af lys, for eksempel det<br />
diffuse lys, det filtrerede og det<br />
direkte sollys. Hun har arbejdet<br />
<strong>med</strong> facaden som rumlig model<br />
blandt andet ved at skille klimaskærmen<br />
og væggen ad, så der<br />
opstår nogle særlige lystilstande<br />
både i mellemrummet og inde i<br />
museets udstillingsrum.<br />
<strong>Glas</strong>set, der er tiltænkt projektet,<br />
er primært translucent,<br />
men har også transparente ‘huller’.<br />
De forskellige typer glas<br />
danner tilsammen og hver for<br />
sig differentierede lystilstande<br />
og åbner og lukker for lyset afhængigt<br />
af tidspunktet på dagen.<br />
Disse lystilstande vil ændre sig<br />
fra time til time og over årstidens<br />
skiften.<br />
Konkurrencen – The International<br />
Velux Award – er for arkitektstuderende<br />
og afholdes hvert<br />
andet år.<br />
Byggeomkostningsindeks<br />
for glarmesterarbejde<br />
Glarmesterindeks<br />
2006K1 2006K2 2006K3 2006K4<br />
I alt 1<strong>02</strong>,6 104,4 105,2 106,1<br />
Materialer 101,3 1<strong>02</strong>,6 103,7 106,5<br />
Arbejdsomkostninger<br />
103,9 105,5 106,7 105,7<br />
Kilde.: Danmarks Statistik<br />
Danmarks Statistik har ændret<br />
Byggeomkostningsindekset for<br />
glarmesterarbejde, så indekstallene<br />
nu er højere. Glarmesterlauget<br />
har en dialog <strong>med</strong> Danmarks<br />
Statistik angående indekset, da<br />
vi finder, at indekset ikke giver et<br />
retvisende billede af prisudviklingen,<br />
hvor glasset er steget 23 –<br />
25 % siden august 2006. I første<br />
omgang har Danmarks Statistik<br />
ændret indekset på grund af, at<br />
de ikke havde <strong>med</strong>regnet olietillægget<br />
korrekt.<br />
4 G L A S 0 2 2 0 0 7
A K T U E L T<br />
I N D H O L D<br />
10<br />
14<br />
Nyt og større GGF<br />
A/S etableret<br />
15 aktionærer står bag det nye<br />
GGF A/S – Glarmestrenes <strong>Glas</strong>og<br />
Facademontage A/S, der leverer<br />
løsninger lige fra rådgivning<br />
over produktion til den<br />
færdige montage inden for facader,<br />
glastage, ovenlys, indgangspartier<br />
m.m.<br />
De 15 aktionærer driver i forvejen<br />
egne virksomheder som<br />
glarmestre og alu-glas elementproducenter<br />
i København og på<br />
Sjælland.<br />
Med GGFs og ejerkredsens<br />
mangeårige erfaring vil målsætningen<br />
om GGF A/S som den<br />
geografisk dækkende leverandør<br />
af kvalitets aluminium- og glas<br />
byggeelementer kunne fastholdes<br />
og udbygges – også i et<br />
stadig mere konkurrencepræget<br />
marked.<br />
Til at lede GGF A/S har selskabet<br />
ansat Christian Lygum<br />
som administrerende direktør.<br />
Christian Lygum tiltrådte den 1.<br />
april 2007 og <strong>med</strong>bringer mange<br />
års erfaring fra samme branche,<br />
hvor han senest har været<br />
produktionschef i EK Viktoria<br />
A/S.<br />
06 ARKITEKTUR<br />
Fra affald til<br />
råstof<br />
18<br />
Himmelsk lys: Arkitekturpris til<br />
kloster i skifer, træ og glas<br />
09 <strong>GLA</strong>RMESTERI<br />
Kreativt rum i buet glas<br />
12 <strong>GLA</strong>RMESTERI<br />
Kopi og print bag glas og stål<br />
<strong>Glas</strong> på de skrå<br />
brædder<br />
Spejltræet på<br />
DPU<br />
20 TEKNIK<br />
Nanoteknologi – forskning<br />
i dværgenes rige<br />
24 TEKNIK<br />
Optisk trylleri<br />
FORSIDEN: Norsk kloster vinder<br />
arkitekturpris. Læs næste side.<br />
FORÅR 2007 <strong>02</strong><br />
OLE G. JØRGENSEN<br />
Rådgivende Ingeniørfirma ApS<br />
Gunnar Clausens Vej 24 B • DK - 8260 Viby J.<br />
Tlf.: 8628 3799 • www.OGJoergensen.dk<br />
planlægning og bygherrerådgivning<br />
konstruktioner<br />
• aluminium<br />
• stål<br />
• glas<br />
• natursten<br />
0 2 2 0 0 7 G L A S<br />
5
A R K I T E K T U R<br />
AF POUL HENRIK MADELUNG • Syv handlekraftige nonner har genopført et Mariakloster<br />
på øen Tautra i Trondheimfjorden. Det usædvanlige byggeprojekt har fået pris<br />
for bedste arkitektur i Norden.<br />
HIMMELSK LYS:<br />
ARKITEKTURPRIS TIL KLOSTER<br />
I SKIFER, TRÆ OG <strong>GLA</strong>S<br />
For 800 år siden opførte de første<br />
munke et kloster på øen Tautra<br />
i Trondheimfjorden, og den 25.<br />
marts 1207 – på Maria bebudelsesdag –<br />
holdt munkene indvielsen af Tautra Mariakloster.<br />
Reformationen og ikke mindst tidens<br />
tand har gjort, at det gamle kloster<br />
i dag henligger som en ruin på øen. Nu<br />
har syv nonner afløst munkene, og dis-<br />
se handlingens kvinder har skabt grundlaget<br />
for et nyt kloster på Tautra. En arkitektonisk<br />
perle, som i februar 2007<br />
modtog Forum AID-prisen for bedste arkitektur<br />
i norden.<br />
Det nye klosterbyggeri er tegnet af arkitektfirmaet<br />
Jensen og Skodvin i Oslo,<br />
som har haft en tæt dialog <strong>med</strong> nonnerne<br />
om planlægning og projektering af<br />
klostret. Der stilles store krav, når det<br />
6 G L A S 0 2 2 0 0 7
A R K I T E K T U R<br />
Den flotte trækonstruktion<br />
under glastaget.<br />
skal være en bygning, som skal bruges<br />
til bøn, arbejde, spisning, søvn og fritid<br />
samtidig <strong>med</strong>, at hele byggesummen skal<br />
skaffes ved gaver. I alt var der brug for at<br />
skaffe 45 millioner kroner.<br />
Analyser af arbejdsgange<br />
Ved at lave analyser af, hvorledes arbejdsgange<br />
og samværet i klosteret fungerer,<br />
har det været muligt at reducere det oprindelige<br />
areal <strong>med</strong> 30 procent ved at lave<br />
en bygning stort set uden gangarealer.<br />
Klosteret er på godt 2.000 kvadratmeter<br />
og udført i limtræ i fyr og bøg, skifer<br />
og glas. Klosterets centrale kirkerum har<br />
et tag af glas, der sikrer, at himmelens altid<br />
foranderlige lys sammen <strong>med</strong> tagkonstruktionens<br />
fletværk af limtræ giver et<br />
flot og skiftende spil af lys og skygge i kirkerummet.<br />
Oprindelig var det planlagt,<br />
0 2 2 0 0 7 G L A S<br />
7
A R K I T E K T U R<br />
at kirkerummet skulle have haft skifertag,<br />
men omkostningerne var for høje,<br />
så derfor blev det besluttet at lave et glastag<br />
<strong>med</strong> energiglas <strong>med</strong> u-værdi 1,0.<br />
Den valgte løsning <strong>med</strong> glastag var<br />
mulig nu, inden man også i Norge strammer<br />
kravene til glassets isoleringsevne.<br />
Der kan godt laves glasruder, som opfylder<br />
fremtidens krav, men det vil være dyrere<br />
ruder. For at kompensere for kompromiset<br />
<strong>med</strong> hensyn til valg af glas,<br />
opvarmes klostret ved indvinding af varme<br />
fra fjorden.<br />
Udsigt over fjorden<br />
Der er også i facaden anvendt glas, så<br />
nonnerne har godt udsyn til omverdenen<br />
og den flotte natur oppe ved Trondheimfjorden.<br />
Klostret er en lille labyrint<br />
<strong>med</strong> gange, lysgårde og en klostergård,<br />
Om arkitekterne<br />
Jensen og Skodvin Arkitektkontor<br />
AS i Oslo drives af Jan Olav Jensen<br />
og Børre Skodvin. De startede<br />
firmaet sammen i 1995, og begge<br />
er uddannet fra Arkitekthøjskolen<br />
i Oslo.<br />
hvor nonnerne har deres personlige celler<br />
på 14 kvadratmeter hver. I klostret er<br />
også produktion, da nonnerne laver natursæber<br />
og creme af høj kvalitet, som<br />
sælges i Nidarosdomen og andre kirker,<br />
og som eksporteres til flere lande.<br />
Et særligt rum er spisesalen eller refektoriet,<br />
hvor alle spiser i tavshed siddende<br />
på samme side af bordet som i<br />
Leonardo da Vincis maleri, Den sidste<br />
Nadver. Nonnerne sidder <strong>med</strong> front mod<br />
panoramaudsigten ud over fjorden <strong>med</strong><br />
den pragtfulde norske natur, hvilket sikkert<br />
er godt for både appetitten, fordøjelsen<br />
og roen.<br />
En lysende genopvækkelse<br />
Således lød juryens begrundelse: ”Selv<br />
om denne arkitektur har dybe rødder i<br />
traditionerne i den skandinaviske region,<br />
er Tautra Maria Kloster en fuldstændig<br />
unik bygning. Arkitekten har gjort<br />
et slidt og lurvet formsprog ny energi og<br />
relevans. At klæde Guds hus i et sådant<br />
plebejisk kostume indikerer stort mod og<br />
lyst til eksperimenter. Tautra Maria Kloster<br />
betegner en lysende genopvækkelse<br />
af skandinavisk arkitektur.”<br />
Under måltiderne har nonnerne bestandigt<br />
udsigten ud over fjorden.<br />
8 G L A S 0 2 2 0 0 7
G L A R M E S T E R I<br />
Kreativt<br />
rum<br />
i buet<br />
glas<br />
AF POUL HENRIK MADELUNG • Ved en ombygning på C<strong>EU</strong> Koldings skoleafdeling på<br />
Skovvangen i Kolding var ønsket at få et fleksibelt rum til kreative processer og møder tæt<br />
på det åbne kontorlandskab, som rummer nogle af de administrative funktioner på skolen.<br />
C<strong>EU</strong> Koldings afdeling på Skovvang<br />
har flere uddannelser <strong>med</strong><br />
kreative elementer så som Frisør,<br />
Grafisk, Multi<strong>med</strong>iedesignere og Hotel<br />
og Restaurant. Derfor vil man skabe<br />
gode forhold for de kreative processer.<br />
Skolen vil også gerne have deres holdning<br />
om mest mulig åbenhed understøttet<br />
af indretningen. I dialog <strong>med</strong> skolen<br />
har arkitekt Lars Edmund fra arkitektfirmaet<br />
Lars Edmund A/S i Kolding udviklet<br />
et lokale, der er adskilt fra de øvrige<br />
kontorer ved en glasskillevæg. Her kan<br />
deltagerne trække sig tilbage, men bliver<br />
ikke adskilt fra at kunne følge og fornemme<br />
det åbne kontorlandskab udenfor.<br />
<strong>Glas</strong>væggen blev gjort buet for at underbygge,<br />
at lokalet skal bruges i forbindelse<br />
<strong>med</strong> de mere kreative arbejdsprocesser<br />
og møder.<br />
Lokalets fleksibilitet er øget, idet det<br />
er muligt at opdele lokalet <strong>med</strong> en flytbar<br />
væg, som ligeledes er lavet i glas. De<br />
øvrige vægge har whiteboards, hvor ide-<br />
erne kan skrives op. Der er valgt små<br />
skriveborde, så mødedeltagerne kan<br />
<strong>med</strong>bringe deres bærbare computer, og<br />
der er projektorer til at bringe budskaber<br />
fra computerne op på store skærme.<br />
Det er Glarmesterfirmaet Tarpgaard<br />
A/S i Fredericia, som har foretaget montering<br />
af glasset ved ombygningen. Det<br />
buede glas er lavet af 12 mm hærdet glas,<br />
som er blevet bøjet hos J. B. Ruden i Haderslev<br />
<strong>med</strong> en buelængde på 165 cm og<br />
en radius på 200 cm, hvorefter de 330 cm<br />
høje stykker glas er monteret <strong>med</strong> nogle<br />
få millimeters afstand i en specialfremstillet<br />
u-skinne i loft og gulv. <strong>Glas</strong>set er<br />
efterfølgende dekoreret <strong>med</strong> folie <strong>med</strong><br />
en effekt som ved sandblæst glas.<br />
Der er ikke fuget mellem glassene,<br />
dels ud fra en overvejelse om det visuelle<br />
ved fugning, dels fordi den øgede lyddæmpning<br />
ved fugning i dette tilfælde vil<br />
være begrænset, når der er to glasdøre til<br />
lokalet.<br />
Specialfremstillet<br />
U-skinne monteret i<br />
gulvet holder glasset<br />
på plads.<br />
0 2 2 0 0 7 G L A S<br />
9
T E K N I K<br />
Shark Solutions A/S har over flere år udviklet<br />
et større anlæg som både kan knuse<br />
almindeligt glas, termoruder, lamineret<br />
glas og bilruder. Det er unikt, at både<br />
glas og laminat genbruges. Anlægget<br />
klarer 18 tons lamineret glas i timen, så<br />
et anlæg forventes at kunne dække det<br />
danske marked. Tidligere stod anlægget<br />
i Sverige, men det er nu flyttet til Danmark.<br />
Se www.shark-solutions.com.<br />
AF POUL HENRIK MADELUNG • Der har været stigende omkostninger<br />
til bortskaffelse af affald, hvilket har øget interessen for<br />
genbrug. Gammelt glas, som har været anvendt som bygningsglas<br />
eller som bilruder, kan omformes til råstof som kan bruges i glasproduktion,<br />
isoleringsmaterialer, maling, beton mv.<br />
Der er ikke præcise tal<br />
på, hvor store mængder<br />
af planglas fra byggeriet,<br />
som bliver til affald hvert<br />
år. Ligeledes er er der heller ikke<br />
præcise tal på andelen, som bliver<br />
genbrugt, men der er ingen<br />
tvivl om, at der er et meget stort<br />
potentiale, hvis indsamling og<br />
genanvendelse sættes mere i system.<br />
ENSARTEDE REGLER<br />
Der er fire faktorer der spiller ind<br />
på genbrugsmængden.<br />
I dag er regler og affaldsafgif-<br />
Glarmesterfirmaet Tarpgaard A/S i Fredericia har i samarbejde<br />
<strong>med</strong> Heto-Dan Maskinfabrik udviklet en glasknuser, som<br />
kan adskille termoruder. Maskinen fungerer på den måde, at<br />
glasset stilles af på rampen, man trykker på en knap, og herefter<br />
vipper maskinen selv glasset op, og det knuste glas falder<br />
i første container, metalrammer i container nr. 2. En løsning,<br />
som kan være interessant for større virksomheder eller<br />
virksomheder som samarbejder. Se www.hetodan.dk.<br />
10 G L A S 0 2 2 0 0 7
T E K N I K<br />
FRA AFFALD<br />
TIL RÅSTOF<br />
har i dag mange egenskaber, en af disse er, at det ofte<br />
ter forskellige fra kommune til<br />
kommune. Det gør det svært at<br />
lave en løsning for mere genbrug<br />
af glas, som dækker hele landet.<br />
Regeringen er i februar 2007<br />
kommet <strong>med</strong> et udspil om affaldssektoren,<br />
som måske kan<br />
bane vejen for mere ensartede<br />
regler.<br />
EFFEKTIV<br />
LOGISTIK<br />
Der er behov for løsninger, som<br />
gør det let at samle genbrugsglas<br />
i virksomheder samt at få glas<br />
transporteret til steder, hvor der<br />
kan ske en videre forarbejdning.<br />
I Sverige har de eksempelvis<br />
udviklet en sammenklappelig<br />
container til formålet.<br />
RÅSTOFPRODUKTION<br />
Ved genanvendelse af planglas<br />
er det nødvendigt <strong>med</strong> forskellige<br />
former for adskillelse. Det kan<br />
være at få ruden ud af vinduesrammen,<br />
glasset ud af termorudens<br />
metalprofil, og det kan<br />
være adskillelelse af glas og folie<br />
i lamineret glas og bilruder.<br />
Til løsning af dette er der inden<br />
for det seneste år kommet<br />
to nye typer maskinanlæg i Danmark.<br />
Se fotografier og billedtekst.<br />
ANVENDELSE<br />
AF RÅSTOF<br />
I dag anvendes genbrugsplanglas<br />
især til produktion af <strong>Glas</strong>uld<br />
hos Isover i Vamdrup, men<br />
betalingen pr. ton genbrugsglas<br />
er ikke særlig høj, så der kunne<br />
skaffes ekstra tilskyndelse til<br />
genbrug af glas, når der bliver<br />
flere steder, hvor genbrugsglas<br />
kan anvendes. Glarmesterlauget<br />
vil i den kommende tid se på<br />
mulighederne for at forberede<br />
øget genbrug af affaldsglas, så<br />
det bliver lettere og gerne billigere<br />
at komme af <strong>med</strong> glasset.<br />
Både af hensyn til forbrugerne,<br />
glarmestrene og miljøet.<br />
Det voksende brug af<br />
• sikkerheds- og sikringsglas<br />
• forskellige kombinationer af hærdet og lamineret glas<br />
• de mange isoleringsvarianter inden for termoruder<br />
<strong>med</strong>fører, at fastsættelse af en korrekt forsikringsværdi<br />
kan være en kompliceret opgave. Disse ofte avancerede og<br />
kostbare ruder benyttes i dag både inden for hele erhvervs- og<br />
butikssektoren og inden for institutions- og boligsektoren.<br />
Endvidere er krav om brug af sikkerhedsglas aktuelt for<br />
adskillige kundegrupper, og en tillægsdækning som omfatter<br />
lovliggørelse vil således for mange kunder være en værdifuld<br />
udvidelse af glasforsikringen.<br />
Det er samtidig en god idé at få <strong>med</strong>forsikret kosmetisk<br />
beskadigelse, dekoration, sanitet, spejle, lysskilte og keramiske<br />
kogeplader. Vi påtager os - uden udgift og ulejlighed for kunden -<br />
arbejdet og ansvaret i forbindelse <strong>med</strong> vor<br />
besigtigelse af forsikringsstedet.<br />
Placer derfor glasforsikring i selskabet som er<br />
specialist på området.<br />
1903 100 år 2003<br />
DANSK <strong>GLA</strong>SFORSIKRING A/S<br />
Gammel Kaplevej 3, 2830 Virum<br />
tlf. 45 87 13 66 fax 45 87 13 61<br />
www.danskglasforsikring.dk<br />
0 2 2 0 0 7 G L A S<br />
11
G L A R M E S T E R I<br />
AF ADAM PADE • Frem for at opføre et mere eller mindre interimistisk<br />
aflukke har Rederiforeningen valgt at gøre en dyd af en<br />
nødvendighed: Kopi- og printerfaciliteter er sat ind<br />
i en diamant af glas.<br />
I<br />
administrationssekretariatet på anden<br />
sal i Danmarks Rederiforenings<br />
prægtige domicilejendom i Amaliegade<br />
i København har man valgt at afskærme<br />
printere og kopifaciliteter <strong>med</strong> et<br />
glasbur – i daglig tale kaldet diamanten.<br />
<strong>Glas</strong>løsningen – udført på et sortlakeret<br />
skelet i stål – virker knap så indgribende i<br />
det søjlebårne, næsten atriumagtige rum<br />
og løser både et støj- og luftproblem <strong>med</strong><br />
sit indbyggede ventilationssystem.<br />
Netop ”det knap så indgribende” har<br />
gjort, at glas er anvendt hyppigt i den<br />
fredede ejendom. Som ejere af en fredet<br />
ejendom, der løbende skal tilpasses<br />
tidens behov, har Rederiforeningen rigtig<br />
mange steder valgt at opføre glasvægge<br />
mellem kontorerne frem for mere eller<br />
mindre interimistiske og aldrig særlig<br />
kønne massive vægge.<br />
Opførte selv<br />
Rederiforeningen opførte selv domicilejendommen<br />
i kølvandet på Første Verdenskrig.<br />
Igennem årene har skiftende<br />
mode og moderne teknologi <strong>med</strong>ført<br />
indretningsløsninger, som vi <strong>med</strong> den<br />
voksende glæde ved bygningskultur i dag<br />
tager afstand fra – herunder forsænkede<br />
lofter, lystofrør og ruminddelinger, der<br />
ikke respekterer den oprindelige arkitektur.<br />
Fra midten af 1990’erne og endnu i<br />
dag arbejder Rederiforeningen målbevidst<br />
henimod at føre den mange tusind<br />
kvadratmeter store ejendom tilbage<br />
til fordums pragt. Fordi foreningen selv<br />
er bygherre og har beboet ejendommen<br />
gennem årene, er der nem adgang til de<br />
oprindelige bygningstegninger.<br />
Retableringsarbejderne blev indledt<br />
<strong>med</strong> at søge ejendommen fredet, og siden<br />
da har foreningen investeret adskillige<br />
millioner kroner i at genskabe<br />
den pragt, bygningen oprindelig var opført<br />
<strong>med</strong>. Hensigten <strong>med</strong> det pompøse<br />
Kopi og print bag<br />
glas og stål<br />
byggeri, der stod færdigt i 1922, var ikke<br />
mindst at manifestere Rederiforeningen<br />
som en betydelig erhvervsorganisation<br />
og som et attraktivt fælles mødested<br />
for rederne. Fra starten blev de mange ledige<br />
kvadratmeter udlejet til organisationer<br />
og virksomheder forbundet <strong>med</strong><br />
søfart, og ejendommen kan i dag betegnes<br />
som et Søfartens Hus <strong>med</strong> et hav af<br />
små og mellemstore organisationer – fra<br />
”Diamanten“ – indeholdende<br />
kopi- og printfaciliteter<br />
– en glaskonstruktion<br />
udført på et skelet af<br />
sortlakeret stål.<br />
12 G L A S 0 2 2 0 0 7
G L A R M E S T E R I<br />
Danmarks Maritime Fond til Skibsteknisk<br />
Selskab – og endnu en enkelt reder<br />
som lejere. Undervejs har været foretaget<br />
farveafdækninger, gammelt inventar er<br />
fundet frem og frisket op, toiletfaciliteterne<br />
er på en gang moderniseret og stilmæssigt<br />
ført tilbage, og kabelføringerne<br />
er flyttet fra de nedsænkede lofter til kanaler<br />
under de massive trægulve.<br />
I 10 mm<br />
floatglas<br />
<strong>Glas</strong>løsningen i administrationssekretariatet<br />
på anden sal er leveret af Facade<br />
Kompagniet A/S i Brøndby. Principskitsen<br />
er tegnet af arkitekt Arndt Ottendahl,<br />
mens den praktiske konstruktion<br />
er udtænkt af Facade Kompagniet. <strong>Glas</strong>set<br />
er konventionelt 10 mm hærdet floatglas,<br />
og komponenterne er fuget og limet<br />
sammen.<br />
Både på anden og tredie sal findes<br />
glasvæggene som rumdelere. Beskæringen<br />
af glasset respekterer rummenes oprindelige<br />
inventar og dimensioner – herunder<br />
ikke mindst de velbevarede og nu<br />
istandsatte stuklister.<br />
Hovedansvarlig for de omfattende<br />
bygningsarbejder er administrationschef<br />
Dan Pode Poulsen.<br />
»<strong>Glas</strong>løsningen har været drøftet <strong>med</strong><br />
Kulturarvsstyrelsen, der naturligvis helst<br />
ser så meget af den oprindelige ejendom<br />
bevaret som muligt, men som også anerkender<br />
behovet for, at ejendommen skal<br />
fungere. En glasvæg virker ikke ”stationær”<br />
på samme måde som en massiv væg<br />
og kan let fjernes igen,« siger Dan Pode<br />
Poulsen og tilføjer, at udfordringen overalt<br />
har været at finde den rette balance<br />
mellem et funktionelt arbejdsmiljø for<br />
<strong>med</strong>arbejderne og æstetikken.<br />
Blandt andet<br />
på 2. sal er anvendt<br />
glas som<br />
vægadskillelser<br />
<strong>med</strong> skyldig<br />
respekt for det<br />
eksisterende<br />
inventar.<br />
0 2 2 0 0 7 G L A S<br />
13
G L A R M E S T E R I<br />
<strong>Glas</strong> på de skrå<br />
brædder<br />
AF CASPER CHRISTENSEN • <strong>Glas</strong> og aluminiumsplader til montrer på Amalienborg og<br />
Rosenborg bliver skåret og samlet på stedet. Det gør det muligt at tilpasse montrerne til<br />
gulvets hældning.<br />
Som oftest når man træder ind i<br />
museer eller andre steder, hvor<br />
værdifulde effekter udstilles, bliver<br />
man konfronteret <strong>med</strong> montrer. Firkantede<br />
montrer, monteret i profiler eller<br />
rammer, der reducerer udsigten og<br />
forøger indtrykket af, at den besigtigede<br />
genstand er spærret inde som en fisk i et<br />
akvarium.<br />
En behagelig undtagelse er flere udstillinger<br />
på Amalienborg og Rosenborg<br />
Slot, hvor glarmester Cai Christensen<br />
A/S, Roskilde, i henholdsvis tolv og ti år<br />
ved hjælp af glas har arbejdet <strong>med</strong> udstillingsmontrerne.<br />
Det altid gældende krav<br />
er, at der ikke må bruges skruer og søm.<br />
Montrerne er derfor som oftest udelukkende<br />
fremstillet af glas, der er fuget<br />
sammen.<br />
En undtagelse er ”fjernsynsmontrerne”<br />
på Amalienborg. Montrerne er udført<br />
i gyldent eloxeret Alucubond (4 mm<br />
sandwich-konstruktion <strong>med</strong> to lag aluminium<br />
<strong>med</strong> et sort lag plastik imellem).<br />
Den gyldent eloxerede aluminiumsplade<br />
er udvalgt, fordi den står godt til det<br />
gyldne interiør, tapetet og de forgyldte<br />
paneler. Aluminiumspladerne til brug i<br />
montrerne er bukket på stedet. Herefter<br />
er glasset monteret. Der er anvendt<br />
Amiran (antirefleksbehandlet glas) for at<br />
undgå generende refleksioner i glasset.<br />
Når udstillingen i montren skal ændres,<br />
hejses glasset op i skinner bag aluminiumspladen.<br />
Tilskåret og samlet<br />
på stedet<br />
Fremgangsmåden ved fremstillingen af<br />
glasmontrerne er, at glasset bliver tilskåret<br />
og samlet på stedet. På Rosenborg er<br />
foyeren i udstillingsbygningen brugt som<br />
arbejdsplads <strong>med</strong> glasset på en buk og et<br />
skærebord til at udskære glasset på.<br />
Hvad enten montrerne er monteret<br />
på sokkel eller direkte på gulvet, er den<br />
største udfordring, at der ikke er brugt<br />
opklodsning for at gøre glaskanterne<br />
vandrette. <strong>Glas</strong>set er derfor skåret skævt<br />
efter gulvets hældning og ujævnheder<br />
for at få montren til at fremstå <strong>med</strong> lige<br />
vinkler og kanter. Montrerne er derfor<br />
specielt designede til hver sin unikke placering.<br />
En yderligere fordel ved dette er, at<br />
montrerne kan formes efter udstillingen<br />
– for eksempel <strong>med</strong> skrå sider. Dette er<br />
yderligere <strong>med</strong> til at fremhæve udstillingen<br />
og fjerne den snigende akvarietanke<br />
der ofte bliver udtrykt.<br />
Belysning<br />
<strong>med</strong> LED<br />
Cai Christensen står også for meget af belysningen<br />
i montrerne. Som oftest bruges<br />
der LED-lys (Light Emitting Diode).<br />
14 G L A S 0 2 2 0 0 7
G L A R M E S T E R I<br />
<strong>Glas</strong>set til montren er tilskåret<br />
på stedet og monteret<br />
direkte på gulvet,<br />
tilpasset gulvets ujævnheder.<br />
Th.: Alu-pladerne til<br />
montrerne er også bukket<br />
på stedet. Ved ændring af<br />
udstillingen kan glasset<br />
hejses af.<br />
0 2 2 0 0 7 G L A S<br />
15
G L A R M E S T E R I<br />
Montren er formet efter<br />
udstillingen. Frontglasset<br />
er monteret sidst, efter<br />
at de udstillede dele<br />
er sat på plads.<br />
Christian IV’s krone. Bemærk<br />
de seks hulspejle,<br />
der reflekterer lyset fra<br />
ét spot op på kronen.<br />
Fordelene ved at bruge LED lys er, at de<br />
ikke afgiver hverken varme eller UVstråler,<br />
at de bruger meget lidt strøm,<br />
samt at de giver et flot lys. Samtidig kan<br />
ledningsføringen gøres nærmest usynlig.<br />
Ledningen kan løbe langs samlingerne<br />
mellem glassene og lagene mellem glassene<br />
kan være strømførende.<br />
Firmaet var også behjælpelig <strong>med</strong> en<br />
kreativ løsning, da der opstod et problem<br />
<strong>med</strong> belysningen af Christian IV’s krone i<br />
skatkammeret, som ligger under Rosenborg<br />
Slot. Den eneste belysning, kronen<br />
havde, var et enkelt spot placeret i loftet<br />
lodret over kronen. Den leverede løsning<br />
var at montere seks hulspejle i en<br />
cirkel under kronen. Der<strong>med</strong> reflekteres<br />
lyset op på kronen nedefra samtidig <strong>med</strong>,<br />
at spejlene virker som forstørrelsesglas.<br />
16 G L A S 0 2 2 0 0 7
A K T U E L T<br />
<br />
STABILT ÅR FOR<br />
<br />
<br />
<strong>GLA</strong>SBRANCHEN<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Danmarks Statistiks tal for det indenlandske<br />
salg af industriens produkter viser, at år<br />
2006 har været et stabilt år, hvor der mod<br />
slutningen af året er en lille stigning i energiruder<br />
og et fald i termoruder.<br />
Termoruder udgør i år 2006 en tredjedel<br />
af statistikkens tal, hvilket godt kan undre,<br />
når producenterne har ens pris på termoruder<br />
og energiruder, samt at der de seneste år<br />
er kørt kampagne for fordelene ved energiruder.<br />
Mængder er antal kvadratmeter pr. kvartal.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
År 2006 blev året, da importen fra Tyskland<br />
og Polen gennem hele året overgik den danske<br />
industris produktion.<br />
Grafen viser, at den øgede aktivitet i byggeriet<br />
i disse år og den store anvendelse af<br />
glas er blevet klaret ved øget import. De totale<br />
mænger i år 2006 er 47 procent over år<br />
<br />
2004, og i samme periode er import fra Tyskland<br />
og Polen tredoblet, mens den inden-<br />
<br />
<br />
landske produktion er mindsket 15 procent.<br />
<br />
Mængder er antal kvadratmeter pr. kvartal.<br />
<br />
bekaert_glas_0705.eps 2007-04-19 16:38:14<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Kilde: www.statistikbanken.dk<br />
C<br />
M<br />
Y<br />
CM<br />
MY<br />
Løsdele til ethvert formål<br />
Fra 59,-<br />
AISI 316<br />
CY<br />
CMY<br />
K<br />
TLF. +45 7<strong>02</strong>0 2564 · WWW.CROSINOX.COM<br />
0 2 2 0 0 7 G L A S<br />
17
K U N S T<br />
Reflektor-skulpturen bryder<br />
amfiteatertrappens linier<br />
samtidig at trappetrinenes<br />
linier overføres til<br />
skulpturen via spejlglas.<br />
Spejltræet<br />
på DPU<br />
AF POUL HENRIK MADELUNG • Et fældet træ<br />
udført I glas og aluminium danner en avanceret<br />
afslutning på et trappeforløb ved DPU.<br />
En bunden opgave <strong>med</strong> at lave et<br />
kunstværk til en vanskelig plads<br />
foran Danmarks Pædagogiske<br />
Universitet er blevet løst af billedhugger<br />
og maler Torben Ebbesen ved at skabe<br />
et fældet træ, som hviler på trappen ved<br />
pladsen. Skulpturen er 15 meter lang og<br />
4,5 meter høj.<br />
Reflektor giver flotte spejlinger på<br />
pladsen og kaster lyset på omgivelserne<br />
<strong>med</strong> forskellig styrke afhængig af solens<br />
vinkel i forhold til skulpturen. Udover at<br />
skulpturen udvider pladsen, så byder Reflektor<br />
også forbipasserende en spejlingsmulighed,<br />
som benyttes til at tjekke, at<br />
tøjet sidder, som det skal.<br />
Skelet<br />
i rustfrit stål<br />
Kunstværket er lavet <strong>med</strong> et skelet af<br />
rustfrit stål og aluminium, som er beklædt<br />
<strong>med</strong> spejlglas. Glarmesterfirmaet<br />
Gustav Sørensen & Søn ApS i Rødovre<br />
har stået for glarmesterarbejdet i forbindelse<br />
<strong>med</strong> kunstværket. Der er anvendt<br />
6 mm dobbelt spejlglas, hvor spejlet også<br />
på bagsiden har en glasoverflade, som<br />
indkapsler spejlets sølvbelægning, så belægningen<br />
er beskyttet mod fugt. Det er<br />
samme type spejlglas, som <strong>med</strong> fordel<br />
kan anvendes i vådrum.<br />
18 G L A S 0 2 2 0 0 7
K U N S T<br />
Kunstneren er Torben Ebbesen, født i<br />
1945, billedhugger og maler, <strong>med</strong>lem<br />
af Den Frie Udstilling og Medlem af<br />
Kunstnersamfundet. Torben Ebbesen<br />
har tidligere arbejdet <strong>med</strong> glas og<br />
spejle, bl.a. har han lavet ”Gadespejlet”<br />
på Psykologisk Institut i Nobelparken<br />
på Århus Universitet.<br />
Glarmesterfirmaet har slebet og poleret<br />
kanten, og de forskellige stykker<br />
spejlglas er monteret på stedet af Gustav<br />
Sørensen & Søn ApS, da skulpturens skelet<br />
også blev samlet på pladsen. Der er<br />
fuget ved alle kanter for dels at lave en<br />
pæn afslutning dels for at lave en god beskyttelse<br />
af spejlet mod den store vejrpåvirkning,<br />
der er ved den udendørs placering.<br />
På den øvre kant er skulpturen beklædt<br />
<strong>med</strong> rustfrie stålplader af hensyn<br />
til ekstra styrke, hvis der skulle være<br />
nogle, som vælger at kravle oven på<br />
skulpturen.<br />
sine ender, såvel oppe som nede, afsluttes<br />
muren af nogle vinkelret påsatte skiver,<br />
ligeledes spejlbelagte. Muren har tre<br />
lokale udbygninger: en på hver side og<br />
én på murens overkant. Fordi alle skulpturens<br />
dele på de vertikale sider er beklædt<br />
<strong>med</strong> spejlglas, genspejles ikke blot<br />
omgivelserne, men også dele af skulpturens<br />
egen overflade. Spejlskulpturen viser<br />
spejlbilleder af sig selv.<br />
Det er et radikalt træk, at Reflektor i<br />
al sin længde ikke er placeret på en horisontal<br />
flade, men strækker sig skråt ned<br />
ad trappen. Den lange skulptur næsten<br />
falder ned ad bakken, som var et af de<br />
høje bøgetræer i parken bagved væltet i<br />
en storm, revet op <strong>med</strong> rødder og af vinden<br />
slynget hen på trappen og helt ned i<br />
den nye amfiteatralske plads <strong>med</strong> travertinbelægning,”<br />
hedder det.<br />
Henrik Reehs bog ”<strong>med</strong> rum som<br />
ramme“ om Torben Ebbesens værker er<br />
en rejse gennem Københavns forstæder<br />
fra øst til vest. Den viser undervejs, hvorledes<br />
Ebbesens forskellige kunstværker beriger<br />
nutidens fællesrum. Bogen udkommer<br />
på Borgens forlag i efteråret 2007.<br />
Væltet i storm<br />
Skulpturen omtales i en kommende bog<br />
af Henrik Reeh, lektor i moderne kultur<br />
ved Institut for Kunst- og Kulturvidenskab,<br />
Københavns Universitet:<br />
”Skulpturen er formet som en spejlmur,<br />
der vokser i højde, jo længere man<br />
når ned mod pladsens bund. For hver af<br />
0 2 2 0 0 7 G L A S<br />
19
T E K N I K<br />
NANOTEKNOLOGI –<br />
FORSKNING<br />
I DVÆRGENES RIGE<br />
I nanoteknologien arbejder man <strong>med</strong> materialer i molekylær målestok. Der er spændende<br />
perspektiver i anvendelse af nanoteknologi inden for glarmesterfaget. Artiklen her er en<br />
status over, hvordan nanoteknologien har vundet og fortsat vinder indpas i faget.<br />
bruges direkte af forbrugeren, eller kan det<br />
anvendes i industrien uden at få for stor indflydelse<br />
på den samlede produktionsproces<br />
Der er tale om en kombination af materialevidenskab,<br />
kemi og procesteknik.<br />
PRODUKTER OG<br />
ANVENDELSE<br />
I de senere år har man formået at udvikle og<br />
markedsføre belægningsmaterialer til forskellige<br />
anvendelser. Universelle ”mirakelmidler”<br />
kan – end ikke den nyeste teknologi – dog<br />
stadigvæk ikke frembringe. Gang på gang<br />
forventes der af nanoteknologien løsning af<br />
hidtil uløselige problemer. Den dag i dag er<br />
vi ret ofte nødt til at henvise til, at fysiske og<br />
kemiske love ikke kan sættes ud af kraft. Ved<br />
siden af det teknisk mulige er der behov for<br />
en klar problembeskrivelse som forudsætning<br />
for udvikling af nye produkter.<br />
Til dato har det således blandt andet været<br />
muligt at udvikle belægninger til glas,<br />
metal, plast, tekstiler træ og sten. Belægningernes<br />
funktion er blevet optimeret til den<br />
AF DR. MICHAEL OVERS,<br />
Nanogate AG<br />
Dr Michael Overs har studeret kemi ved<br />
Westfälischer Wilhelms-Universität i<br />
Münster og er i dag produktchef inden<br />
for bygning og interiør hos virksomheden<br />
Nanogate AG.<br />
Fig. 1<br />
Alle taler om nanoteknologi som<br />
fremtidens teknologi – og dette selv<br />
om man kun vanskeligt kan forestille<br />
sig de størrelser, vi her taler om.<br />
Nanoteknologien kan også anvendes ved<br />
belægninger på glasoverflader. Ved brug af<br />
sådanne belægninger opnår man på glasset<br />
overfladestrukturer på molekylært niveau,<br />
som frembringer helt nye effekter. I det følgende<br />
redegøres for hvilke typer belægninger,<br />
der giver hvilke effekter, og på hvilke typer<br />
glas, de kan bruges.<br />
For en del år siden ansås nanoteknologien<br />
alene som videnskab. Forskernes mål var at<br />
finde fuldstændig nye og revolutionerende<br />
løsninger på de mest forskellige problemer.<br />
Man opnåede dog ikke <strong>med</strong> de første tilløb<br />
i laboratorieopstillinger det afgørende<br />
gennembrud.<br />
Det afgørende er kombinationen.<br />
Man indså ofte ikke, at der ved udviklingen<br />
af et nyt produkt skal afklares yderligere<br />
centrale spørgsmål: En effekt kan ikke<br />
uden videre overføres på et hvilket som helst<br />
emne. Hvad der virker på glas, behøver ikke<br />
at give den samme effekt på plast, metal eller<br />
sten. Kravene fra industrien og fra forbrugerne<br />
går langt videre end de første virkninger.<br />
Hvilke emner giver effekt Hvilken<br />
holdbarhed kan opnås, og hvilke miljøregler<br />
skal der tages hensyn til Kan et produkt let<br />
Fig. 2. Skematisk opbygning af en<br />
vandafvisende belægning til klart<br />
glas.<br />
20 G L A S 0 2 2 0 0 7
T E K N I K<br />
konkrete anvendelse. Når det drejer sig om<br />
glas, findes der ikke kun et produkt men en<br />
lang række forskellige systemer, der for eksempel<br />
adskiller sig fra hinanden ved funktion<br />
og forarbejdning.<br />
EASY-TO-CLEAN-BELÆGNINGER<br />
TIL KLART <strong>GLA</strong>S<br />
Til klart glas har der i nogle år på markedet været<br />
forskellige systemer, hvis mål er at begrænse<br />
tilsmudsning af ruden, at gøre rengøring<br />
lettere eller beskytte mod vedvarende beskadigelse.<br />
De vigtigste teknologier er vist i fig.1.<br />
Alle disse materialer kan inddeles i to<br />
grupper. De hydrofobe, vandafvisende belægninger<br />
(fig. 1 a-c) og de hydrofile belægninger,<br />
som får vandet til at danne en film (fig. 1<br />
d).<br />
En af de første vandafvisende belægninger<br />
var belægninger på polymer- henholdsvis<br />
silikonebasis. (fig. 1 a). Belægningens virkning<br />
består i, at man frembringer en mere eller<br />
mindre olieholdig film på glasset, således<br />
at vand og vandholdig snavs hæfter mindre<br />
godt på glasset. Disse belægninger er dog<br />
enten ikke eller kun svagt forbundet <strong>med</strong><br />
glasset og giver derfor, trods meget gode resultater<br />
i begyndelsen, kun en begrænset<br />
holdbarhed. Desuden opstår ved belægningen<br />
en glat overflade, som føles olieholdig.<br />
Dette kan ved bearbejdningen af sådanne<br />
systemer give følgende negative konsekvenser:<br />
Hærdede brusekabiner skal ofte forsynes<br />
<strong>med</strong> klemprofiler, som ikke altid får optimal<br />
vedhæftning på det belagte glas. Også transporten<br />
kan blive vanskeligere, da ruderne let<br />
kan glide i hånden eller i vakuumsug.<br />
Nyere belægningssystemer er ikke kun<br />
vandafvisende men også olieafvisende (fig.<br />
1. b). Belægningerne er kemisk fast forbun-<br />
det <strong>med</strong> glasset og der<strong>med</strong> væsentligt mere<br />
holdbare. Belægning kan på en måde sammenlignes<br />
<strong>med</strong> en græsplæne (fig. 2). De<br />
vandafvisende funktioner er som græsstrå<br />
placeret tæt ved hinanden og lodret på overfladen.<br />
Hver vandafvisende funktion er både<br />
fast forbundet <strong>med</strong> glasset og via et netværk<br />
<strong>med</strong> de andre vandafvisende funktioner. Ved<br />
denne metode opnås en høj stabilitet i belægningen<br />
samtidig <strong>med</strong> en beskeden tykkelse<br />
af belægningen.<br />
BESKEDENT<br />
MATERIALEBEHOV<br />
Fordelene: Der er kun behov for meget beskedne<br />
mængder materiale, belægningen er<br />
usynlig og forandrer næsten ikke fornemmelsen<br />
af overfladen. Håndteringsproblemer og<br />
problemer <strong>med</strong> vedhæftning af klemprofiler<br />
optræder ikke.<br />
næst<br />
Verdens mindste kran<br />
Max loft 3,4 m x 3 tons<br />
Max. bom-længde 15,5 m<br />
Totalbredde 1,38 m<br />
Dieseldrevet<br />
Max. tryk 0,36 kg/cm 2 - gør den i stand<br />
til at færdes på alle underlag,<br />
lige som lillebroderen!<br />
Farbriksparken 24<br />
2600 Glostrup<br />
Tlf. 39 56 19 30<br />
www.sømod.nu<br />
0 2 2 0 0 7 G L A S<br />
21
T E K N I K<br />
Og hvad er så<br />
nanoteknologi<br />
Udtrykket nanoteknologi kommer<br />
fra det græske ord nanos = dværg<br />
og er et samlebegreb for forskellige<br />
teknologier, som beskæftiger sig <strong>med</strong><br />
materialer i størrelsen op til 100 nanometer.<br />
En nanometer er lig <strong>med</strong> 1/1.000.000 millimeter.<br />
I nanoteknologien arbejder man <strong>med</strong><br />
materialer i molekylær målestok. Nanostrukturer<br />
og dele deraf har særlige kemiske og fysiske<br />
egenskaber. Nanoteknologien benytter<br />
målrettet disse egenskaber for at udvikle nye<br />
egenskaber. Teknologien anses som en nøgleteknologi<br />
i det 21. århundrede.<br />
En anden teknologi, som også kan henregnes<br />
til de hydrofobe belægninger, er de superhydrofobe<br />
belægninger (fig. 1 c forrige<br />
side). I modsætning til typerne 2 a og 2 b er<br />
der her behov for en yderligere strukturering<br />
af overfladen, før den vandafvisende belægning<br />
påføres. Sådanne belægninger er endnu<br />
ikke særligt udbredte på grund af uløste problemer.<br />
På hydrofile belægninger danner vand ingen<br />
dråber (fig. 1 d), men en film af vand.<br />
Når der er tale om ren hydrofil belægning, er<br />
denne effekt baseret på en porøs uorganisk<br />
belægning, som vandet indgår i. Når overfladen<br />
snavses til, skal vandfilmen danne en<br />
”mur”, således at snavs let kan skylles bort<br />
af yderligere vand. Fotokatalytiske belægninger<br />
indeholder yderligere titanoxid, som ved<br />
bestråling <strong>med</strong> UV-lys af vand og ilt danner<br />
aggressive radikaler, som er i stand til at nedbryde<br />
organisk snavs.<br />
FORSKELLIGE<br />
PÅFØRINGSMETODER<br />
Teknikken ved påføring af en superhydrofob<br />
belægning, en permanent hydrofil eller<br />
en fotokatalytisk belægning er ret kompleks<br />
og kan normalt kun foretages af specialfirmaer.<br />
De hydrofobe og oleofobe belægninger<br />
kan påføres <strong>med</strong> ganske enkle midler. De<br />
gør det derfor muligt for enhver, der arbejder<br />
<strong>med</strong> glas, at fremstille og tilbyde forbedrede<br />
glastyper. Der findes afhængigt af størrelse<br />
og mængde af glasset forskellige passende<br />
metoder til forædling af glasset i henhold til<br />
industriens kvalitetskrav.<br />
Poleringssystemer har den fordel, at de har<br />
en beskeden emission, og at de kræver beskedne<br />
investeringer og kan anvendes også<br />
på mindre opgaver. Overfladerne kan påføres<br />
ved håndkraft <strong>med</strong> en klud eller halvautomatisk.<br />
Desuden kan processen forbedres ved<br />
at bruge et tilpasset arbejdsbord eller ved<br />
at kombinere belægningsprocessen <strong>med</strong> et<br />
glasvaskeanlæg.<br />
Sprøjtesystemer kan anvendes manuelt<br />
<strong>med</strong> en sprøjtepistol eller <strong>med</strong> et fuldautomatisk<br />
sprøjteanlæg. Disse blev udviklet for<br />
at kunne bearbejde større mængder glas. Ved<br />
den manuelle påføring skal der på grund af<br />
aerosoldannelse bruges åndedrætsværn. For<br />
at undgå risiko for sundhedsskader på andre<br />
<strong>med</strong>arbejdere og for at undgå, at andet glas<br />
i nærheden ikke bliver uønsket belagt, må en<br />
udsugning anbefales. Størrelsen af investeringen<br />
i et automatisk anlæg er afhængig<br />
af mængde, glastype samt valgt anlægstype,<br />
som kan række fra et enkelt modul til et<br />
komplet anlæg.<br />
Der findes anlæg såvel til projektorientere-<br />
– En kanyle afsætter<br />
en dråbe vand på en<br />
glasskive. Dette bliver<br />
udført <strong>med</strong> en såkaldt<br />
kontaktvinkelmåler.<br />
Med dette apparat bestemmer<br />
man belægningens<br />
evne til at afvise<br />
vand.<br />
22 G L A S 0 2 2 0 0 7
T E K N I K<br />
Salgsassistent søges til glasfirma<br />
i Hamborg<br />
de opgaver som til serieproduktion. Ligeledes<br />
findes systemer til mobilt arbejde.<br />
ANVENDELSE AF NANOBELÆGNINGER<br />
Brugen af vandafvisende glasbelægninger<br />
er på en del områder blevet til normen. Ved<br />
glasbrusekabiner på grund af en overflade,<br />
som er lettere at rense, og som hindrer kalkaflejringer<br />
på glassset. Ved bilruder for at<br />
forbedre udsynet, og ved glas i skibe kan belægningen<br />
beskytte mod korrosion fra saltvandet.<br />
Andre anvendelser er mulige, men<br />
opfylder ikke altid kundens forventninger.<br />
Således kan en vandafvisende belægning i<br />
en udestue føre til en forsinket tørring og en<br />
øget tendens til belægning, men ofte ikke til<br />
den af kunden ønskede forlængelse af rengøringsfrekvensen.<br />
Det samme gælder solcellemoduler,<br />
som måske skal renses mindre<br />
hyppigt, men hvor der ikke kan loves en højere<br />
virkningsgrad.<br />
PåføreLsesmetoder<br />
og anvendelser.<br />
Søges:<br />
Dynamisk, udadvendt og energisk person, <strong>med</strong> lyst til et<br />
arbejde som salgsassistent i glasgrossistfirma i rivende<br />
udvikling i Hamborg. Du trives i en travl og varieret hverdag<br />
<strong>med</strong> stor kundekontakt. Din arbejdsdag tilrettelægges af dig<br />
og salgsdirektøren, i samarbejde <strong>med</strong> kompetente kolleger.<br />
Du bliver et væsentligt knudepunkt mellem salg, kunder og<br />
kolleger.<br />
Arbejdsopgaver:<br />
Salgsassistance A-Z fra kontoret i Hamborg for vores<br />
danske salgsdirektør.<br />
Tilbydes:<br />
• Spændende job i yngre team, hos en velfungerende tysk<br />
glasgrossist, der arbejder i Tyskland og omkringliggende<br />
lande.<br />
• God løn og favorable ansættelsesvilkår.<br />
• Dansk mentalitet på arbejdspladsen (dansk direktør og<br />
dansk salgsdirektør for Danmark).<br />
• Assistance <strong>med</strong> evt. flytning og boligsøgning.<br />
Din profil:<br />
• Du ved, hvad der skal til for at yde salgsassistance for<br />
sælgere i marken.<br />
• Du har flair for sprog – såvel tysk som engelsk.<br />
• Du kan gøre brug af MSOffice-pakken.<br />
• Du kan godt købmandskab.<br />
• Du har gode formuleringsevner i såvel skrift som tale.<br />
• Du har lyst til at prøve job i udlandet.<br />
Ansøgningsfrist: 21. maj 2007.<br />
Tiltrædelse: Snarrest.<br />
Har du spørgsmål til stillingen er du velkommen til at ringe<br />
til Direktør Darko Grnjak +49 40 75 20 19 11 eller til<br />
Salgsdirektør Ole Engelbreth +45 70 25 54 52.<br />
Kortfattet ansøgning stiles til: Darko Grnjak.<br />
KAB ALL<strong>GLA</strong>SS GmbH<br />
Schmidts Breite 17<br />
21 107 Hamborg<br />
Tyskland<br />
www.allglass.de • Mail: dg@allglass.de<br />
KAB ALL<strong>GLA</strong>SS GmbH er et grossistfirma <strong>med</strong> en del<br />
egenproduktion, der primært servicerer kunder <strong>med</strong><br />
bygningsglas indv./udv. Bl.a. hærdet glas, lamineret glas,<br />
hærdet lamineret glas, bøjet glas, floatglas, spejle, u-<br />
profilglas, glas/beslag løsninger. Ofte objektleveringer<br />
til faste aftagere. Ligeledes glas i kasser til grossister,<br />
glarmestre og glasforarbejdende industri.<br />
Fortsættes i næste nummer <strong>med</strong> omtale<br />
af belægninger på matteret glas.<br />
0 2 2 0 0 7 G L A S<br />
23
T E K N I K<br />
FOTOS: <strong>GLA</strong>SSFILM ENTERPRISES INC.<br />
OPTISK TRYLLERI<br />
AF LISE LOTTE RAUNKJÆR • Ny filmtype monteret på glas gør det muligt at styre<br />
transparens og indsyn på en helt ny måde.<br />
En af glassets væsentligste egenskaber<br />
er dets transparens. <strong>Glas</strong>set bliver der<strong>med</strong><br />
kilde til meget af det dagslys, vi<br />
kan nyde inden døre. Gennemsigtighed går<br />
dog ikke godt i spænd <strong>med</strong> uønskede nysgerrige<br />
blikke.<br />
At give køb på mængden og kvaliteten af<br />
dagslyset er oftest et nødvendigt onde, når<br />
muligheden for indsyn skal forhindres. Ny<br />
film monteret på glasset gør det muligt at<br />
styre transparens og indsyn på en helt anden<br />
måde end før set.<br />
Bevæger man sig forbi en rude <strong>med</strong> Lumisty<br />
Film, vil man opleve, at glassets gennem-<br />
24 G L A S 0 2 2 0 0 7
T E K N I K<br />
En trist udsigt kan – om ikke<br />
ændres – så dog sløres.<br />
sigtighed ændrer sig for hvert skridt, man<br />
tager. Muligheden for at se igennem glasset<br />
afhænger af beskuerens synsvinkel. Lumisty<br />
Film påføres glasset i 1,25 m brede baner.<br />
Filmen kan monteres lodret eller vandret, og<br />
monteringsretningen har betydning for den<br />
effekt, der opnås.<br />
3 FILM – 6 EFFEKTER<br />
Effekten afhænger også af den anvendte<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Pilkington Service<br />
Ny håndbog: <strong>GLA</strong>SFAKTA 2007<br />
nyt dataprogram: SPECTRUM<br />
nyt energiglas: Optitherm S3<br />
alt CE-mærket<br />
ses på www.pilkington.dk<br />
A member of NSG Group<br />
0 2 2 0 0 7 G L A S<br />
25
T E K N O L O G I<br />
Om uigennemsigtigheden<br />
optræder<br />
i et vandret eller<br />
et lodret område<br />
set fra beskuerens<br />
synsvinkel, afhænger<br />
igen af monteringsretningen.<br />
MF -1515 MF -2555 MF -2555<br />
+15 o 0 o -15 o<br />
+55 o +25 o<br />
0 o<br />
+55 o +25 o<br />
0 o<br />
-25 o -55 o<br />
MF -1515 MF -2555 MF -2555<br />
+55 o<br />
+15 o<br />
+25 o<br />
0 o<br />
-15 o<br />
1,25 m.<br />
+55 o<br />
+25 o<br />
0 o 0 o<br />
-25 o<br />
1,25 m.<br />
-55 o<br />
filmtype. Uanset om glasset betragtes udefra<br />
eller indefra, vil resultatet dog være det<br />
samme.<br />
Der findes tre typer Lumisty Film. Den ene<br />
blokerer gennemsynet i en vandret bane i<br />
beskuerens øjenhøjde, hvis filmen er monteret<br />
vandret. Hvis samme type film monteres<br />
lodret, vil filmen hindre beskueren i at se<br />
gennem glasset i en lodret bane umiddelbart<br />
foran beskueren.<br />
De to andre typer film skaber uigennemsigtighed<br />
i en vinkel på 25˚ – 55˚ målt i forhold<br />
til beskuerens synsvinkel. Om uigennemsigtigheden<br />
optræder i et vandret eller<br />
et lodret område set fra beskuerens synsvinkel,<br />
afhænger igen af monteringsretningen.<br />
Selve montagen af Lumisty film adskiller<br />
sig ikke væsentligt fra montagen af anden<br />
film beregnet til glasoverflader. Filmen påføres<br />
glasset ved at fjerne den beskyttende<br />
folie og derpå presse den limbelagte side af<br />
filmen mod glasset <strong>med</strong> brug af sæbevand.<br />
SIDEGEVINSTER<br />
Ifølge producenten er der mange sidegevinster<br />
ved filmen. Sikkerheden øges, idet filmen<br />
vil holde sammen på glasstumperne efter<br />
eventuelt brud. Desuden blokerer filmen for<br />
98 procent af den UV stråling, der bleger eksempelvis<br />
bomuldsstoffer og møbler.<br />
<br />
(<br />
<br />
LUMISTY FILM<br />
Materiale:<br />
99 % polyester film og 1 % akryl baseret<br />
lim.<br />
Mål:<br />
Ruller af 12,25 x 15 m<br />
Anvendelse:<br />
Kan monteres på butiksruder, glasskillevægge<br />
etc.<br />
Begrænsninger:<br />
Filmen kan ikke monteres udendørs.<br />
Mere information:<br />
<strong>Glas</strong>sfilm Enterprises Inc., www.lumistyfilm.com<br />
26 G L A S 0 2 2 0 0 7
GlarmesterTidender<br />
UDGIVET AF<br />
Glarmesterlauget i Danmark<br />
Sekretariatet<br />
Gothersgade 160 • 1123 København K<br />
T 3313 6510<br />
F 3313 6560<br />
W www.glarmesterlauget.dk<br />
REDAKTION<br />
Hans-Georg Nielsen (ansvh)<br />
INDHOLD<br />
27 Laugsforsamlingen 2007<br />
ved Kolding Fjord<br />
27 Ny glasoverenskomst<br />
28 Repræsentantskabsmøde<br />
2007<br />
28 Autoglarmesterprisen gik<br />
til Silkeborg<br />
28 Autoglas <strong>med</strong> på Auto Teknik<br />
2007<br />
28 Rejsegilde<br />
29 Pragtvasen på vej<br />
29 Medlemsforhold<br />
Laugsforsamlingen<br />
2007 ved Kolding Fjord<br />
Årets Laugsforsamling holdes<br />
i år på hotel Koldingfjord.<br />
Selve Laugsforsamlingen<br />
er fastsat til lørdag<br />
den 12. maj 2007 kl. 10.00.<br />
I forbindelse <strong>med</strong> laugsforsamlingen<br />
afholdes der<br />
fredag eftermiddag repræsentantskabsmøde<br />
og fredag<br />
aften er der festmiddag.<br />
Ledsagerturen bliver en<br />
sejltur på Kolding Fjord.<br />
I forbindelse <strong>med</strong> Laugsforsamlingen<br />
præsenteres<br />
de nye hjemmesider for<br />
”<strong>Glas</strong> <strong>med</strong> Garanti” og for<br />
Glarmesterlauget.<br />
Også den nye sølvpragtvase,<br />
der markerer den nye<br />
laugsstruktur, vil være klar<br />
til forevisning.<br />
Selve Laugsforsamlingen<br />
har en dagsorden som an-<br />
Lørdag den 12. maj er Hotel Koldingfjord rammen<br />
om årets Laugsforsamling.<br />
ført nedenfor.<br />
Efter laugsforsamlingen<br />
1. Valg af dirigent<br />
2. Optagelse af nye <strong>med</strong>lemmer<br />
3. Overrækkelse af Laugets emblem i guld<br />
4. Hovedbestyrelsens beretning om Laugets<br />
virksomhed<br />
5. Fremlæggelse af det reviderede regnskab til<br />
godkendelse<br />
6. Beretning og regnskab for de Lauget tilhørende<br />
legater og fonde<br />
7. Valg af Laugsoldermand<br />
8. Valg af Viceoldermand<br />
9. Valg af hovedbestyrelses<strong>med</strong>lemmer<br />
10. Valg af kritiske revisorer<br />
11. Eventuelle forslag<br />
12. Fastlæggelse af næste års mødested<br />
13. Eventuelt<br />
kl. ca. 12.30 serveres frokost.<br />
Næste udgave udkommer september<br />
2007. Redaktionen slutter<br />
den 19. august.<br />
Ny glasoverenskomst<br />
Glarmesterlauget har afsluttet<br />
forhandlingerne sammen at arbejde for at<br />
mesterlauget og TIB om<br />
<strong>med</strong> Forbundet Træ-Industri-Byg<br />
om en ny glas-<br />
på alle områder.<br />
fremme glarmesterfaget<br />
overenskomst frem til Især to områder er blevet<br />
opprioriteret – øget<br />
1. marts 2010. Forhandlingerne<br />
er foregået i en indsats for mere kompetence<br />
og fælles fokus på<br />
positiv ånd og markerer<br />
en enighed mellem Glar- arbejdsmiljø.<br />
Andre nyheder i <strong>Glas</strong>overenskomsten<br />
er øget<br />
orlov til fædre, mere<br />
fleksibilitet om arbejdstiden,<br />
mere kontrol <strong>med</strong><br />
udenlandske arbejdere<br />
og løn i længere tid ved<br />
arbejdsskader.<br />
0 2 2 0 0 7 G L A S<br />
Næste skolestart for nye<br />
elever er den 13. august<br />
27
ingsstruktur.<br />
Repræsentantskabsmøde<br />
2007<br />
På Hovedlaugsforsamlingen 2006<br />
indførtes i forbindelse <strong>med</strong> sammenlægningen<br />
af de to afdelinger <strong>med</strong><br />
Lauget og der<strong>med</strong> vedtagelsen af de<br />
nye laugsartikler et repræsentantskab<br />
bestående af lokalforeningsformænd<br />
og af formændene for Laugets<br />
interessegrupper og hovedbestyrelsens<br />
faste udvalg.<br />
Repræsentantskabet er tænkt som<br />
debatforum og bindeled mellem især<br />
lokalforeninger og Laugets ledelse.<br />
Repræsentantskabet skal således på<br />
sit møde vælge to mand til Laugets<br />
hovedbestyrelse.<br />
Årets repræsentantskabsmøde afholdes<br />
fredag den 11. maj 2007 kl.<br />
15.00 på Hotel Kolding Fjord forud<br />
for Laugsforsamlingen den 12. maj<br />
2007.<br />
Foruden at vælge de to <strong>med</strong>lemmer<br />
til hovedbestyrelsen skal repræsentantskabet<br />
drøfte og gerne<br />
vedtage et forslag til ny lokalforen-<br />
Fra venstre ses: Casper<br />
Christensen,<br />
Dansk Autoglas,<br />
Dennis Møller,<br />
Keld Henriksen og<br />
Poul Henning Vive,<br />
Pilkington Automotive.<br />
Autoglarmesterprisen<br />
gik til Silkeborg<br />
For anden gang er autoglarmesterprisen<br />
blevet uddelt, denne gang i et samarbejde<br />
mellem Dansk Autoglas og Pilkington<br />
Automotive.<br />
Prisen uddeles to gange om året i forbindelse<br />
<strong>med</strong> uddeling af svendebeviser på Glarmesterskolen<br />
ved Holbæk. Prisen gives til bedste autoglaspræstation<br />
under glarmesteruddannelsen<br />
og har en værdi af 2.000 kr.<br />
Vinder af prisen på vinterholdet 2007<br />
blev Dennis Møller fra Tinglev, der har<br />
stået i lære hos Kjeld Glarmester, Silkeborg.<br />
Autoglas er en integreret del af<br />
glarmesteruddannelsen. At skifte en<br />
Dennis Møller, Tinglev, modtog<br />
Autoglarmesterprisen, der er<br />
blevet uddelt for anden gang.<br />
autorude kræver uddannelse og kundskab,<br />
da autoglas i dag er langt mere end blot<br />
glas. Sættes en frontrude ikke forsvarligt i,<br />
går det ud over passagerernes sikkerhed,<br />
da frontruden både virker som stødpude<br />
for passager-airbagen samt forhindrer<br />
taget i at kollapse. Med prisen vil Dansk<br />
Autoglas og Pilkington Automotive gerne<br />
være <strong>med</strong> til at promovere autoglas og<br />
behovet for kvalificerede autoglarmestre.<br />
Rejsegilde<br />
Den 16. april var der rejsegilde i Audebo<br />
på den nye glarmesterskole uden for<br />
Holbæk.<br />
Byggeriet forventes klar efter sommerferien.<br />
Autoglas <strong>med</strong> på<br />
Auto Teknik 2007<br />
Også i år <strong>med</strong>virkede<br />
Dansk Autoglas<br />
under Glarmesterlauget<br />
i autobranchens<br />
største<br />
fagmesse af sin art.<br />
Torsdag d. 15. til lørdag d.<br />
17. marts var der Auto Tek-<br />
nik 2007 i Fredericia messecenter.<br />
Messen var en fagmesse<br />
og blev i de tre dage besøgt<br />
af knap 10.000 fagfolk fra<br />
forskellige grene af autobranchen.<br />
Auto Teknik 2007<br />
arrangeredes af Danske Fagmesser<br />
A/S og AUTIG i et<br />
samarbejde <strong>med</strong> Autobranchens<br />
Fællesråd og fagbladene<br />
Motor Magasinet og<br />
Jern og Maskinindustrien.<br />
Som <strong>med</strong>lem af Autobranchens<br />
Fællesråd var<br />
Dansk Autoglas derfor <strong>med</strong><br />
på messen som arrangør.<br />
Dette betød blandt andet,<br />
at Dansk Autoglas sammen<br />
<strong>med</strong> de seks andre organisationer<br />
i Autobranchens<br />
Fællesråd og AUTIG havde<br />
et stort fælles standområde,<br />
hvor hver organisation<br />
havde sin egen afdeling.<br />
Casper Christensen, konsulent<br />
for Dansk Autoglas<br />
deltog på standen hele messen<br />
og viste flaget for Dansk<br />
Autoglas.<br />
28 Laugskontoret har forskellige<br />
G L A S 0 2 2 0 0 7<br />
bannere til dit tårn.
Få statistiktal på løn via<br />
www.glarmesterlauget.dk<br />
Pragtvasen<br />
på vej<br />
Sølvs<strong>med</strong> Per Saxen Møller<br />
er i færd <strong>med</strong> at forarbejde<br />
Glarmesterlaugets nye<br />
sølvvase, der udføres i anledning<br />
af sammenlægningen<br />
af de to afdelinger <strong>med</strong><br />
Glarmesterlauget pr. 1. januar<br />
2007.<br />
Det økonomiske grundlag<br />
for anskaffelse af vasen<br />
kommer fra frivillige <strong>med</strong>lemsbidrag,<br />
og det er stadig<br />
muligt at bidrage ved at<br />
indbetale et beløb på konto<br />
4180-3330083832 mærket<br />
”pragtvase”.<br />
NEDENSTÅENDE ELEVER blev udlært som glarmestersvende<br />
den 16. februar 2007. Øverst fra venstre: Jes Bruns holt<br />
Olsen udlært hos E.B.O. <strong>Glas</strong>, Humlebæk; Rico Lau Hansen<br />
udlært hos Glarmester Gustav Sørensen og Søn, Rødovre; Dennis<br />
Møller udlært hos Kjeld Glarmester, Silkeborg; Jimmy Lønstrup<br />
Petersen udlært hos Gunnars <strong>Glas</strong>, Holstebro; Thomas Jensen udlært<br />
hos Thy <strong>Glas</strong>service, Hanstholm; Kenneth Pommer Kongsbak<br />
udlært hos Glarmester J. Jensen & Søn, Espergærde.<br />
Nederst fra venstre: Martin Hammer udlært hos Glarmester<br />
Anton Guhle, Klampenborg; Julie Staal Danielsen udlært hos<br />
Glarmestre Snoer og Sønner A/S, København NV; Madie Janne<br />
Knudsen udlært hos Tarpgaard, Fredericia; Kaspar Søborg Mogensen<br />
udlært hos Glarmester J. Jensen & Søn, Espergærde.<br />
Det er endnu<br />
muligt<br />
at <strong>med</strong>virke<br />
ved realiseringen<br />
af<br />
den vase, der<br />
skal markere<br />
Laugets<br />
struktur.<br />
MEDLEMSFORHOLD<br />
Jubilæer<br />
01. jun 100 års firmagrundlæggelse<br />
Palle Pallesen, Nordborg<br />
Reception kl. 12-16 på Café<br />
Friends, Storegade 27,<br />
6430 Nordborg<br />
28. jun 25 års etableringsjubilæum<br />
Robert Sillemann, Frederiksberg<br />
C<br />
01. jul 40 års optagelsesjubilæum<br />
Oluf Johansen (passiv),<br />
Frederiksberg<br />
Ingen reception<br />
06. jul 25 års firmagrundlæggelse<br />
Per Flindt Hansen, Fakse<br />
14. jul 40 års optagelsesjubilæum<br />
Helge Hansen (passiv),<br />
Rødovre<br />
Runde dage<br />
04. jun 60 års fødselsdag<br />
Svend Jørgen Breum Jensen<br />
(passiv), Herning<br />
12. jun 65 års fødselsdag<br />
Bernhard Guhle (passiv),<br />
Brøndby<br />
14. jun 65 års fødselsdag<br />
Vagn Eintoft, Fakse<br />
17. jun 60 års fødselsdag<br />
Finn Bonde Jensen, Nyborg<br />
11. jul 75 års fødselsdag<br />
Leif Jønsson (passiv), Odder<br />
28. jul 65 års fødselsdag<br />
Per B. Blumensaat (passiv),<br />
Randers<br />
30. jul 60 års fødselsdag<br />
Dennis Splidsboel, Esbjerg<br />
03. aug 65 års fødselsdag<br />
Preben Anton Guhle (passiv),<br />
Klampenborg<br />
20. aug 50 års fødselsdag<br />
Lars Peter Thomsen, Esbjerg<br />
26. aug 80 års fødselsdag<br />
Flemming Christensen (passiv),<br />
Nakskov<br />
Velkommen til<br />
nye <strong>med</strong>lemmer<br />
01. jan Kim Brian Sørensen, Slagelse<br />
Genoptaget<br />
01. jan Flemming Torp, Holte<br />
Optages efter § 6, stk. 2:<br />
Morten Hillemann-Jensen<br />
Glarmester J. Hillemann-<br />
Jensen, Kbh. Ø<br />
Frank Pedersen<br />
Glarmesterfirmaet Willy<br />
Christoffersens Eftf., Odense<br />
Overgået til passivt<br />
<strong>med</strong>lemskab<br />
01. jan Kjeld Grøndal Henriksen,<br />
Silkeborg<br />
01. jan Ove Krog-Mikkelsen, Odder<br />
Afgået ved døden<br />
15. jan Herman B. Olsen<br />
24. jan Ivan Sørensen, Århus C<br />
Reception<br />
Villy Nielsen holder reception den 16.<br />
maj 2007 Kl. 14-17 på privatadressen<br />
Fløjterupvej 1, 4682 Tureby i anledning<br />
af, at han fylder 50 år.<br />
0 2 2 0 0 7 G L A S<br />
29
B R A N C H E R E G I S T E R<br />
ALUMINIUMSDØRE/ FACADER<br />
A/S VN <strong>Glas</strong> og Facadecenter<br />
Grønlandsvej 9 • 4681 Herfølge<br />
Tlf 5627 4911 • Fax 5627 4939<br />
vn@vnglas.dk • www.vnglas.dk<br />
AG Facader ApS<br />
Bjerringbrovej 68 • 2610 Rødovre<br />
Tlf 4494 4711 • Fax 4494 4721<br />
ag@agfacader.dk • www.agfacader.dk<br />
BL <strong>Glas</strong> og Alufacader A/S<br />
Strandvejen 51 • 4200 Slagelse<br />
Tlf 5850 0728 • Fax 5852 7524<br />
blg@bl-glas.dk • www.bl.glas.dk<br />
Husmer <strong>Glas</strong> og Facader<br />
S<strong>med</strong>etoften 11 • 3600 Frederikssund<br />
Tlf 4731 <strong>02</strong>70 • Fax 4731 <strong>02</strong>73<br />
alu@husmer.dk • www.husmer.dk<br />
F. Weien Svendsen A/S<br />
Vibeholmsvej 29 • 2605 Brøndby<br />
Tlf 4396 1111 • Fax 4343 0011<br />
fws@fws-glas.dk • www.fws-glas.dk<br />
GGF A/S Glarmestres <strong>Glas</strong> og<br />
Facademontage<br />
Rugvænget 22A • 2630 Taastrup<br />
Tlf 4330 1140 • Fax 4330 1141<br />
gg@ggf.dk • www.ggf.dk<br />
Glarmestre Snoer og Sønner A/S<br />
Lærkevej 17 • 2400 København NV<br />
Tlf 3834 0311 • Fax 3834 0897<br />
snoer@snoer.dk • www.snoer.dk<br />
H.L. Facader<br />
Glarmester Hans Lundemann<br />
Ålholmvej 37 • 2500 Valby<br />
Tlf 3871 1213 • Fax 3871 1986<br />
info@lundemann.dk • www.lundeman.dk<br />
Zederkop A/S<br />
Høffdingsvej 16 • 2500 Valby<br />
Tlf 3630 2010 • Fax 3630 5095<br />
zederkop@zederkop.dk • www.zederkop.dk<br />
ALUMINIUMS<strong>GLA</strong>SLISTER OG<br />
SILICONEFUGEMASSER<br />
DAFA A/S<br />
Holmstrupgårdvej 12 • 8220 Brabrand<br />
Tlf 8747 6666 • Fax 8747 6600<br />
dafa@dafa.dk • www.dafa.dk<br />
BLYRUDER<br />
Nordisk <strong>Glas</strong>mosaik A/S<br />
Skovlunde Byvej 18-20 • 2740 Skovlunde<br />
Tlf 4494 1030 • Fax 3969 8888<br />
schlager@mail.dk • www.schlager-glas.dk<br />
BRANDBESKYTTENDE <strong>GLA</strong>S<br />
Vetrotech Saint-Gobain North A/S<br />
Havnegade 39 • 1058 København K<br />
Tlf 7<strong>02</strong>2 5258<br />
www.vetrotech.com<br />
BRANDJALOUSIER<br />
JSA Brand<br />
Postboks 46 • 8520 Lystrup<br />
Tlf 8622 5644 • Fax 8622 8303<br />
jsa@inet.uni2.dk • www.jsa.dk<br />
BØJET <strong>GLA</strong>S<br />
J.B. Ruden<br />
Kløvervej 85 • 6100 Haderslev<br />
Tlf 7452 5653 • Fax 7452 5953<br />
EDB<br />
Finn Levinsen ApS<br />
Fredensvej 16 • 3060 Espergærde<br />
Tlf 4917 6611 • Fax 4917 6616<br />
finn@finnlevinsen.dk •<br />
www.finnlevinsen.dk<br />
GITTER<br />
JSA Sikring<br />
Postboks 46 • 8520 Lystrup<br />
Tlf 8622 5644 • Fax 8622 8303<br />
jsa@inet.uni2.dk • www.jsa.dk<br />
<strong>GLA</strong>SBESLAG<br />
Crosinox<br />
Hesselager 19 • 2605 Brøndby<br />
Tlf 4362 2563 • Fax 4362 2535<br />
www.crosinox.dk<br />
Ole Hansen Lellinge ApS<br />
Broenge 14 • 2635 Ishøj<br />
Tlf 4371 1640 • Fax 4371 1647<br />
info@oleh-lellinge.dk • www.oleh-lellinge.dk<br />
Dansk <strong>Glas</strong> & Facadecenter ApS<br />
Baldersbækvej 24-26 • 2635 Ishøj<br />
Tlf 4399 7700 • Fax 4399 6545<br />
info@glasogfacade.dk • www.glasogfacade.dk<br />
<strong>Glas</strong>teknik S. Thorball ApS<br />
Midtager 26 B st th • 2605 Brøndby<br />
Tlf 3672 0900 • Fax 3670 3335<br />
Mail@staps.dk • www.staps.dk<br />
<strong>GLA</strong>SLEVERANDØRER<br />
A/S VN <strong>Glas</strong> og Facadecenter<br />
Grønlandsvej 9 • 4681 Herfølge<br />
Tlf 5627 4911 • Fax 5627 4939<br />
vn@vnglas.dk • www.vnglas.dk<br />
<strong>GLA</strong>SLISTER<br />
C. Ljungdahl A/S<br />
Hejrevang 22 • 3450 Allerød<br />
Tlf 4814 0010 • Fax 4814 <strong>02</strong>34<br />
ljungdahl@ljungdahl.dk<br />
www.ljungdahl.dk<br />
<strong>GLA</strong>SMONTERINGSMATERIALER<br />
DAFA A/S<br />
Holmstrupgårdvej 12 • 8220 Brabrand<br />
Tlf 8747 6666 • Fax 8747 6600<br />
dafa@dafa.dk • www.dafa.dk<br />
C. Ljungdahl A/S<br />
Hejrevang 22 • 3450 Allerød<br />
Tlf 4814 0010 • Fax 4814 <strong>02</strong>34<br />
ljungdahl@ljungdahl.dk<br />
www.ljungdahl.dk<br />
<strong>GLA</strong>SSLIBNING, TILBEHØR<br />
Glarmester Gustav Sørensen<br />
& Søn ApS<br />
Rødovrevej 288-290 • 2610 Rødovre<br />
Tlf 3670 1845 • Fax 3641 1705<br />
30 G L A S 0 2 2 0 0 7
B R A N C H E R E G I S T E R<br />
<strong>Glas</strong>eksperten<br />
Sprogøvej 13 • 9800 Hjørring<br />
Tlf 9892 1911 • Fax 9892 8878<br />
glas@glaseksperten.dk<br />
www.glaseksperten.dk<br />
A/S VN <strong>Glas</strong> og Facadecenter<br />
Grønlandsvej 9 • 4681 Herfølge<br />
Tlf 5627 4911 • Fax 5627 4939<br />
vn@vnglas.dk • www.vnglas.dk<br />
HÆRDET <strong>GLA</strong>S<br />
<strong>Glas</strong>eksperten<br />
Sprogøvej 13 • 9800 Hjørring<br />
Tlf 9892 1911 • Fax 9892 8878<br />
glas@glaseksperten.dk<br />
www.glaseksperten.dk<br />
LAGER/TRANSPORT<br />
Tekimex International ApS<br />
Baldersbuen 21, boks 114 •<br />
2640 Hedehusene<br />
Tlf 4656 0343 • Fax 4656 0523<br />
info@tekimex.dk • www.tekimex.dk<br />
LYSSPEJLE OG MALING AF <strong>GLA</strong>S<br />
Glarmesterfirmaet E. Redtz Jensen A/S<br />
Døckerslundsvej 33 • 5000 Odense C<br />
Tlf 6612 3574 • Fax 6613 9124<br />
info@redtz.dk • www.redtz.dk<br />
MOTIVSANDBLÆSNING<br />
Glarmester Per Drejer<br />
Johnstrups Allé 1 • 1923 Frederiksberg C<br />
Tlf 3535 1712 • Fax 3536 1721<br />
pd@pdglas.dk • www.pdglas.dk<br />
Ballusign Decor-<strong>Glas</strong><br />
Yderholmen 15 • 2750 Ballerup<br />
Tlf 4465 9597 • Fax 4465 9198<br />
info@ballusign.dk<br />
www.art-sweet-home.dk<br />
A/S VN <strong>Glas</strong> og Facadecenter<br />
Grønlandsvej 9 • 4681 Herfølge<br />
Tlf 5627 4911 • Fax 5627 4939<br />
vn@vnglas.dk • www.vnglas.dk<br />
MØBEL<strong>GLA</strong>S<br />
<strong>Glas</strong>eksperten<br />
Sprogøvej 13 • 9800 Hjørring<br />
Tlf 9892 1911 • Fax 9892 8878<br />
glas@glaseksperten.dk<br />
www.glaseksperten.dk<br />
PROFILSYSTEMER<br />
Sapa Building System<br />
Rolshøjvej • 8500 Grenaa<br />
Tlf 8632 6100 • Fax 8632 6663<br />
system@sapa.dk<br />
www.sapabuildingsystem.dk<br />
RÅDGIVNING<br />
Ole G. Jørgensen Rådgivende<br />
Ingeniørfirma ApS<br />
Gunnar Clausens Vej 24 B • 8260 Viby J<br />
Tlf 8628 3799 • Fax 8628 3470<br />
ogjoergensen@ogjoergensen.dk •<br />
www.ogjoergensen.dk<br />
Rambøll Danmark A/S<br />
Bredevej 2 • 2830 Virum<br />
Tlf 4598 6000<br />
www.ramboll.dk/facadeteknik<br />
SIKKERHEDS<strong>GLA</strong>S<br />
<strong>Glas</strong>eksperten<br />
Sprogøvej 13 • 9800 Hjørring<br />
Tlf 9892 1911 • Fax 9892 8878<br />
glas@glaseksperten.dk<br />
www.glaseksperten.dk<br />
SOL- OG SIKKERHEDSFILM<br />
Bekaert Specialty Films/Solargard<br />
Hestkøblund 34, 4. • 3460 Birkerød<br />
Tlf 2992 3251<br />
henrik.nygaard@bekaert.com •<br />
www.da.bekaertfilms.com<br />
DAKI Gruppen A/S<br />
Islevdalvej 124 • 2610 Rødovre<br />
Tlf 3636 3400 • Fax 3670 3019<br />
daki@daki-dk • www.daki.dk<br />
A/S VN <strong>Glas</strong> og Facadecenter<br />
Grønlandsvej 9 • 4681 Herfølge<br />
Tlf 5627 4911 • Fax 5627 4939<br />
vn@vnglas.dk • www.vnglas.dk<br />
SunGard Danmark A/S<br />
Naverland 21-23 • 2600 Glostrup<br />
Tlf 7<strong>02</strong>7 9<strong>02</strong>7 • www.solfilmgruppen.dk<br />
TERMORUDER<br />
Niels Juel Pedersen A/S<br />
Transportbuen 13 • 4700 Næstved<br />
Tlf 5577 0158 • Fax 5572 2274<br />
njpglas@post11.tele.dk • www.njpglas.dk<br />
PFH <strong>Glas</strong> A/S<br />
Industriparken 1 • 4640 Fakse<br />
Tlf 5671 3232 • Fax 5671 3574<br />
pfh@pfh-glas.dk<br />
TERMORUDEVENTILER<br />
Ole Hansen Lellinge ApS<br />
Broenge 14 • 2635 Ishøj<br />
Tlf 4371 1640 • Fax 4371 1647<br />
info@oleh-lellinge.dk •<br />
www.oleh-lellinge.dk<br />
VÆRKTØJ OG MASKINER<br />
CORNEGA ApS<br />
Holte Stationsvej 6, boks 3, 2840 Holte<br />
Tlf 4542 3078 • Fax 4542 4448<br />
Gundel & Bergstrøm ApS<br />
Vandmestervej 13 • 2630 Taastrup<br />
Tlf 4352 7122 • Fax 4371 1664<br />
gundex@gundel-bergstroem.dk •<br />
www.gundel-bergstroem.dk<br />
Ole Hansen Lellinge ApS<br />
Broenge 14 • 2635 Ishøj<br />
Tlf 4371 1640 • Fax 4371 1647<br />
info@oleh-lellinge.dk •<br />
www.oleh-lellinge.dk<br />
<strong>Glas</strong>teknik S. Thorball ApS<br />
Midtager 26 B st th • 2605 Brøndby<br />
Tlf 3672 0900 • Fax 3670 3335<br />
Mail@staps.dk • www.staps.dk<br />
Thermo-Kemi<br />
Oliefabriksvej 61, 2770 Kastrup<br />
Tlf 7<strong>02</strong>0 1266 • Fax 3254 8266<br />
info@thermo-kemi.dk<br />
www.thermo-kemi.dk<br />
0 2 2 0 0 7 G L A S<br />
31
Magasinpost<br />
ID-nr.: 12884