Oprydning af benzinforurenede grunde - Centre for Environmental ...
Oprydning af benzinforurenede grunde - Centre for Environmental ...
Oprydning af benzinforurenede grunde - Centre for Environmental ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Oprydning</strong> <strong>af</strong><br />
<strong>benzin<strong>for</strong>urenede</strong><br />
<strong>grunde</strong><br />
+ § = <br />
Benz(a)pyren<br />
Miljølære: Aarhus Universitet<br />
Aruwa Gulamhusein (Kemi)<br />
Margrethe Skovbjerg (Miljømedarbejder)<br />
Anders Ryelund (Statskundskab)<br />
Niels –Erik Kirstein Nielsen (Biologi)<br />
Vejleder: Niels Tvis Knudsen, geolog (Geologisk Institut)
MILJØLÆRE<br />
AARHUS UNIVERSITET<br />
Finlandsgade 12-14<br />
8200 Århus N<br />
Phone: +45 8942 4424<br />
ENVIRONMENTAL STUDIES<br />
UNIVERSITY OF AARHUS<br />
FINLANDSGADE 12-14<br />
DK-8200 AARHUS N<br />
DENMARK<br />
e-mail: miljolare@au.dk<br />
Web site: www.miljolare.au.dk<br />
Udgiver: Milljølære, februar 2002<br />
Tryk:<br />
Fysisk Institut, Aarhus Universitet<br />
Antal: 50<br />
ISBN: 87-7785-131-5
<strong>Oprydning</strong> <strong>af</strong><br />
<strong>benzin<strong>for</strong>urenede</strong><br />
<strong>grunde</strong><br />
Miljølære: Aarhus Universitet<br />
Aruwa Gulamhusein (Kemi)<br />
Margrethe Skovbjerg (Miljømedarbejder)<br />
Anders Ryelund (Statskundskab)<br />
Niels –Erik Kirstein Nielsen (Biologi)<br />
Vejleder: Niels Tvis Knudsen, geolog (Geologisk Institut)
Indholds<strong>for</strong>tegnelse<br />
1. Indledning……………………………………………………… 1<br />
1.1 Formålsbetragtninger og problem<strong>for</strong>muleringer…………… 1<br />
1.2 Analyseramme……………………………………………….. 2<br />
2. Oliekomponenter……………………..………………………… 4<br />
2.1 Beskrivelse og klassifikation <strong>af</strong> olie………………………… 4<br />
2.1.1 De alifatiske kulbrinter…………………………… 5<br />
2.1.2 De aromatiske kulbrinter…………………………. 6<br />
2.2 Beskrivelse og klassifikation <strong>af</strong> benzin…………………….. 9<br />
2.2.1 Additiver, som tilsættes benzin………………….. 10<br />
2.3 Beskrivelse og klassifikation <strong>af</strong> dieselolie………………….. 11<br />
2.3.1 Additiver, som tilsættes dieselolie………………. 11<br />
2.4 Den typiske stofsammensætning <strong>af</strong> benzin og dieselolie…… 13<br />
3. Olie<strong>for</strong>ureningens transport og nedbrydning i jord………… 15<br />
3.1 Olie<strong>for</strong>ureningens transport i jord………………………….. 15<br />
3.1.1 Jordbunds<strong>for</strong>hold i Danmark…………………….. 15<br />
3.1.2 Olie<strong>for</strong>ureningens opløselighed i jord…………… 17<br />
3.2 Bionedbrydning i jord <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningskomponenterne<br />
fra diesel og benzin………………………………………….. 18<br />
3.2.1 Bionedbrydning………………………………………. 18<br />
3.2.2 Abiotisk nedbrydning…………………………………. 20<br />
3.2.3 Aerob og anaeraob biokemisk nedbrydning………… 21<br />
3.2.4 Specifik bionedbrydning……………………………. 22<br />
3.3 Nedbrydning i vand <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningskomponenterne fra olie<br />
og benzin……………………………………………………. 26<br />
3.3.1 Betydningen <strong>af</strong> stofkoncentrationen <strong>for</strong> nedbrydningen. 26<br />
3.3.2 Udledning <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningskomponenter fra<br />
olie- og benzin til vandmiljøet……………………….. 27<br />
3.4 Sammenfatning……………………………………………… 28<br />
4. Effekten på sundhed og miljø <strong>af</strong> de kemiske<br />
stoffer i olie og benzin………………………………………….. 29<br />
4.1 Jord<strong>for</strong>ureningens sundhedsskadelige effekter<br />
fra kontaminerede <strong>af</strong>grøder…………………………………. 29<br />
4.2 Toksikologiske effekter og vurderingen <strong>af</strong><br />
<strong>for</strong>ureningens skadelige effekter på mennesker……………. 31<br />
4.2.1 Toksikologiske effekter……………………………….. 31
4.2.2 Risikovurdering……………………………………….. 32<br />
4.2.3 Generel vurdering <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningskomponenternes<br />
effekt på mennesker…………………………………….. 35<br />
4.2.4 Specifikke skadevirkninger……………………………. 38<br />
4.2.5 Specifik risikovurdering <strong>af</strong> effekterne<br />
<strong>af</strong> BTEX ´erne og PAH ´erne………………………….. 39<br />
4.3 Sammenfatning………………………………………… 41<br />
5. Lovgivning og finansiering inden<strong>for</strong> jord<strong>for</strong>ureningsområdet.. 42<br />
5.1 Den tidligere lovgivning………………………………… 42<br />
5.1.1 Den tidligere lovgivnings betydning <strong>for</strong> regulering <strong>af</strong><br />
<strong>benzin<strong>for</strong>urenede</strong> <strong>grunde</strong>……………………………. 42<br />
5.2 Den nye jord<strong>for</strong>ureningslov………………………………… 43<br />
5.2.1 Den offentlige indsats………………………………… 43<br />
5.2.2 Regulering <strong>af</strong> fremtidige jord<strong>for</strong>ureninger……………. 44<br />
5.2.3 Regulering <strong>af</strong> eksisterende <strong>for</strong>ureninger………………. 46<br />
5.3 Forebyggelse <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>ureninger fra benzinstationer…..…… 46<br />
5.4 Ansvarsplacering……………………………………………. 48<br />
5.4.1 Udvikling i lovgivningen……………………………… 48<br />
5.4.2 Fortidens synder………………………………………. 49<br />
5.4.3 Retsstillingen <strong>for</strong> gamle <strong>for</strong>ureninger………………… 50<br />
5.5 Finansiering <strong>af</strong> oprydning…………………………………… 51<br />
5.5.1 Bygherre finansieret oprydning……………………… 51<br />
5.5.2 Frivillige <strong>af</strong>taler………………………………………. 52<br />
5.5.3 Offentlige finansieret oprydning…………………….. 52<br />
5.6 Sammenfatning……………………………………………… 53<br />
6. Oliebranchens Miljøpulje……………………………………… 55<br />
6.1 Baggrund <strong>for</strong> Oliebranchens Miljøpulje……………………... 55<br />
6.2 Aftalegrundlaget…………………………………………….. 56<br />
6.3 Organisering <strong>af</strong> OM…………………………………………. 57<br />
6.4 Tilmelding til Oliebranchens Miljøpulje……………………. 58<br />
6.4.1 Grunde omfattet <strong>af</strong> OM-ordningen…………………… 58<br />
6.4.2 Tilmelding <strong>af</strong> <strong>grunde</strong> til OM-ordningen……………… 58<br />
6.5 Miljøprioritering <strong>af</strong> de tilmeldte <strong>grunde</strong>……………………. 62<br />
6.5.1 Tre prioriteringsniveauer……………………………… 62<br />
6.5.2 Prioriteringskriterier………………………………….. 62<br />
6.5.3 Dynamisk prioriteringssystem………………………… 64<br />
6.6 Grønne <strong>af</strong>gifter og Oliebranchens Miljøpulje………………. 65<br />
6.6.1 Hvad er en grøn <strong>af</strong>gift ………………………………. 65<br />
6.6.2 Finansiering <strong>af</strong> OM og grønne <strong>af</strong>gifter………………. 66
6.6.3 Problemer med OM-finansieringen som reel grøn <strong>af</strong>gift.. 67<br />
6.7 Sammenfatning………………………………………………. 68<br />
7. <strong>Oprydning</strong> <strong>af</strong> <strong>for</strong>urenede benzin<strong>grunde</strong>……………………… 69<br />
7.1 Sags<strong>for</strong>løbet ved oprydning <strong>af</strong> <strong>for</strong>urenede benzin<strong>grunde</strong>……. 69<br />
7.1.1 Sags<strong>for</strong>løbet vedrørende benzin<strong>grunde</strong>,<br />
som er tilmeldt OM……………………………………. 69<br />
7.1.2 Sags<strong>for</strong>løbet vedrørende benzin<strong>grunde</strong>,<br />
som ikke er tilmeldt OM……………………………….. 71<br />
7.2 Faserne i oprydning <strong>af</strong> <strong>for</strong>urenede benzin<strong>grunde</strong>……………. 74<br />
7.2.1 Orienteringsfasen……………………………………… 75<br />
7.2.2 Undersøgelsesfasen……………………………………. 76<br />
7.2.2.1 Prøvetagning <strong>af</strong> jord, vand og luft……………… 76<br />
7.2.2.2 Analyse <strong>af</strong> jord, vand og luft……………………. 77<br />
7.2.2.3 Risikovurdering…………………………………. 80<br />
7.2.2.4 Farlighedsvurdering…………………………….. 81<br />
7.2.3 Afværgefasen…………………………………………. 81<br />
7.3 Sammenfatning………………………………………………. 85<br />
8. Evaluering <strong>af</strong> Oliebranchens Miljøpulje……………………… 86<br />
8.1 Status…………………………………………………………. 86<br />
8.2 Vurdering <strong>af</strong> målopfyldelse i <strong>for</strong>hold til <strong>af</strong>talegrundlaget…… 89<br />
8.3 Konsekvenser <strong>af</strong> særskilte miljø<strong>af</strong>taler……………………… 90<br />
8.4 Er OM-ordningen omfattende nok …………………………. 91<br />
9. Alternative oprydningsmodeller……………………………….. 94<br />
9.1 Genåbning <strong>af</strong> tilmelding til OM……………………………… 94<br />
9.2 Kan OM-ordningen overføres til andre brancher……………. 95<br />
9.3 Superfond modellen…………………………………………. 96<br />
9.3.1 De fem søjler i CERCLA……………………………… 96<br />
9.3.2 Indsatsen under CERCLA……………………………... 98<br />
9.4 Vurdering <strong>af</strong> de alternative oprydningsmodeller……………. 98<br />
10. Konklusion…………………………………………………… 100<br />
11. Litteraturliste…………………………………………………. 103
1. Indledning<br />
Med udbredelsen <strong>af</strong> automobiler i 1940 og 50`erne skød en række tankstationer<br />
op over hele landet. Det anslås, at der har været solgt benzin fra ca. 12000<br />
lokaliteter rundt om i Danmark. I dag er antallet <strong>af</strong> tankstationer reduceret til ca.<br />
2500. Fortidens manglende opmærksomhed på nedsivning fra<br />
påfyldningsområdet og fra utætte tanke har bevirket, at der i dag eksisterer et<br />
betydelig antal <strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong>. Først inden<strong>for</strong> de sidste 10 år har man fra<br />
myndighedernes side indset omfanget <strong>af</strong> disse <strong>for</strong>ureninger og behovet <strong>for</strong> at<br />
gøre noget ved problemet.<br />
1.1 Formålsbetragtninger og problem<strong>for</strong>mulering<br />
I lyset <strong>af</strong> det faktum, at der eksisterer en stor mængde nedlagte og eksisterende<br />
tankstationer i Danmark, der alle er potentielle <strong>for</strong>urenere, er det intentionen<br />
med dette projekt, at belyse hvilke typer <strong>for</strong>urening, der stammer fra olie- og<br />
<strong>benzin<strong>for</strong>urenede</strong> <strong>grunde</strong> og evaluere de sundhedsmæssige risici ved denne<br />
<strong>for</strong>urening. Det er endvidere intentionen, at belyse de samfundsmæssige<br />
problemstillinger, der er dukket op i <strong>for</strong>bindelse med disse <strong>for</strong>ureninger og<br />
oprydningen <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningerne.<br />
For at kunne leve op til dette <strong>for</strong>mål og disse intentioner vil projektet besvare<br />
følgende problemstillinger. For det første vil vi søge svar på spørgsmålet: Er<br />
olie- og <strong>benzin<strong>for</strong>urenede</strong> <strong>grunde</strong> et sundhedsproblem og i givet fald hvordan<br />
kommer dette sundhedsproblem til udtryk Besvarelsen <strong>af</strong> dette spørgsmål har<br />
betydning <strong>for</strong> hvilken indsats, der er påkrævet <strong>for</strong> at imødegå eventuelle<br />
<strong>for</strong>ureningsproblemer. Efterfølgende vil vi besvare spørgsmålet: Hvordan<br />
håndteres de praktiske og <strong>for</strong>valtningsmæssige problemer med benzin og<br />
olie<strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong> Dette vil sluttelig lede ud i en evaluering <strong>af</strong> de<br />
eksisterende ordninger og besvarelse <strong>af</strong> spørgsmålet: Hvad er effekten <strong>af</strong> de<br />
1
iværksatte initiativer, og er effekten optimal i <strong>for</strong>hold til det samlede<br />
ressource<strong>for</strong>brug inden<strong>for</strong> jord<strong>for</strong>ureningsområdet<br />
1.2 Analyseramme<br />
Vi vil i opgaven benytte DPSIR analyserammen som vores metodiske værktøj.<br />
DPSIR står <strong>for</strong> Driving <strong>for</strong>ce, Pressure, State, Impact og Response. Drivkr<strong>af</strong>ten<br />
i analyserammen er sammenhængen mellem de <strong>for</strong>skellige aspekter <strong>af</strong> en<br />
<strong>for</strong>urening. De <strong>for</strong>skellige aspekter hænger sammen. Figur 1.1 neden<strong>for</strong><br />
illustrerer tankegangen. Ud<strong>for</strong>mningen <strong>af</strong> samfundets aktiviteter i <strong>for</strong>m <strong>af</strong><br />
produktion og <strong>for</strong>brug hænger direkte sammen med den påvirkning og<br />
belastning (pressure) <strong>af</strong> miljøet, der sker i <strong>for</strong>m <strong>af</strong> udledning <strong>af</strong> fremmedstoffer.<br />
Denne belastning påvirker miljøtilstanden (state) og en ændring <strong>af</strong><br />
miljøtilstanden vil have en indvirkning (impact) på menneskers sundhed.<br />
Tankegangen i analyserammen er, at et miljøproblem ikke fyldestgørende kan<br />
beskrives med et <strong>af</strong> analyserammens aspekter. De <strong>for</strong>skellige aspekter er vævet<br />
sammen og påvirker hinanden.<br />
Figur 1.1: DPSIR analyseramme<br />
Driving <strong>for</strong>ce Pressures State Impacts<br />
Samfundets<br />
aktiviteter:<br />
Teknologi<br />
Produktion<br />
Forbrug<br />
Livsindstilling<br />
Påvirkning<br />
<strong>af</strong> miljø<strong>for</strong>hold:<br />
Udledning<br />
Forurening<br />
Belastning<br />
Miljøkvalitet:<br />
Natur<br />
mængde og<br />
kvalitet<br />
Levevilkår:<br />
Sundhed<br />
Risiko<br />
Response<br />
Problemets alvorlighed – Tilpasning til miljø<strong>for</strong>hold – Ændringsmuligheder<br />
Velfærdsøkonomisk prioritering<br />
Kilde: Peder Andersen, 2000<br />
2
Ved at benytte denne analyseramme kommer vi omkring alle aspekter <strong>af</strong><br />
problemerne omkring olie og <strong>benzin<strong>for</strong>urenede</strong> <strong>grunde</strong>, og vi sikrer derved et<br />
helhedsorienteret og tværfaglig analyse <strong>af</strong> det <strong>for</strong>håndenværende miljøproblem.<br />
Figur 1.2 herunder viser hvordan vi påtænker at bruge DPSIR analyserammen til<br />
at løse de problemstillinger vi har oplistet oven<strong>for</strong>.<br />
Figur 1.2: DPSIR analyseramme med projektets <strong>for</strong>målsbetragtninger<br />
Driving <strong>for</strong>ce Pressures State Impacts<br />
Behov <strong>for</strong><br />
brændstof til<br />
biler.<br />
Tanke på<br />
Hvilke<br />
typer <strong>af</strong><br />
stoffer<br />
stammer fra<br />
Hvad påvirker<br />
<strong>for</strong>ureningens<br />
ud<strong>for</strong>mning<br />
Er disse<br />
<strong>for</strong>ureninger<br />
et sundhedsproblem<br />
benzintank-<br />
stationer.<br />
stationer<br />
Opsamling <strong>af</strong><br />
spild.<br />
Regulering <strong>af</strong><br />
tankanlæg<br />
Response<br />
Hvordan håndteres de praktiske og <strong>for</strong>valtningsmæssige problemer med olieog<br />
<strong>benzin<strong>for</strong>urenede</strong> <strong>grunde</strong> Hvad er effekten <strong>af</strong> de iværksatte initiativer<br />
3
2. Oliekomponenter<br />
Viden om de enkelte stoffers kemiske og fysiske egenskaber i oliekomponenter<br />
bliver anvendt, når der skal <strong>for</strong>etages en vurdering <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>ureningens<br />
udbredelse, ved vurdering <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>ureningens eventuelle miljøeffekter og ved<br />
vurdering <strong>af</strong>, hvilken metode, der skal anvendes i <strong>for</strong>bindelse med oprydning <strong>af</strong><br />
en <strong>for</strong>urenet benzingrund.<br />
For at <strong>for</strong>ureningsstoffer fra olieprodukter kan udøve en miljøeffekt, skal de<br />
kunne nå frem til målorganismen, som kan være mennesket. Stoffernes<br />
mobililtet i miljøet er der<strong>for</strong> <strong>af</strong>gørende <strong>for</strong> deres potentielle effekt på mennesker.<br />
Mobiliteten <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningsstoffer i olieprodukter kan ofte <strong>for</strong>udsiges ud fra<br />
stoffernes fysiske og kemiske egenskaber.<br />
I de følgende <strong>af</strong>snit beskrives og klassificeres de kemiske stoffer i olie, benzin<br />
og dieselolie, som på benzinstationer kan udgøre et muligt <strong>for</strong>ureningsproblem.<br />
2.1 Beskrivelse og klassifikation <strong>af</strong> olie<br />
Olieprodukter fremstilles <strong>af</strong> råolie ved destillation og krakning <strong>af</strong> råolien. Ved<br />
destillation og krakning <strong>af</strong> råolien kommer olieprodukterne til at bestå <strong>af</strong> en<br />
blanding <strong>af</strong> mange <strong>for</strong>skellige kulbrinter m.m. Krakning er en proces, hvor de<br />
større molekyler spaltes til mindre molekyler.<br />
Olie er et råstof, der bl.a. består <strong>af</strong> organiske stoffer, som udgør langt den<br />
overvejende del i olien. Organiske stoffer indeholder kulstof (C) og brint (H)<br />
som samlet benævnes kulbrinter. Kulstof besidder en ganske særlig ”evne” til at<br />
danne <strong>for</strong>skellige kemiske <strong>for</strong>bindelser, som bl.a. anvendes i olie- og<br />
benzinfremstillingen. Olie består også <strong>af</strong> en række andre <strong>for</strong>bindelser såsom<br />
nitrogen , ilt eller svovl, samt enkelte metal<strong>for</strong>bindelser.<br />
4
Den præcise sammensætning <strong>af</strong> de enkelte typer olieprodukter <strong>af</strong>hænger bl.a. <strong>af</strong><br />
den råolie, som anvendes til fremstillingen, og <strong>af</strong> den anvendte<br />
fremstillingsmåde (Miljøstyrelsen, Nr.48, 1994).<br />
Dette <strong>af</strong>snit vil imidlertid kun beskæftige sig med de organiske stoffer i olien,<br />
<strong>for</strong>di de udgør den største andel <strong>af</strong> olien. De organiske stoffer kan groft deles op<br />
i de alifatiske kulbrinter og de aromatiske kulbrinter (Jensen, 2000).<br />
2.1.1 De alifatiske kulbrinter<br />
De alifatiske kulbrinter består <strong>af</strong> alkaner og alkener. Alkaner og alkener består<br />
<strong>af</strong> kulstof(C) og brintatomer (H). Gas<strong>for</strong>mige alkaner findes opløst i olien, og<br />
der findes alkaner med op til 30 til 40 kulstofatomer. En væsentlig del <strong>af</strong> benzin<br />
indeholder alkaner med 6,7 og 8 kulstofatomer(Mygind,1984). Alkanerne er<br />
mættede, hvilket betyder at de indeholder enkeltbindinger mellem<br />
kulstofatomerne. Alkenerne er umættede, hvilket betyder at de indeholder<br />
dobbeltbindinger mellem kulstofatomerne. Kulstofatomerne i alkaner og alkener<br />
kan enten kan være bundet sammen i lige eller <strong>for</strong>grenede kæder eller i<br />
ringstrukturer (Jensen, 2000). Figur 2.1 giver eksempler på nogle alifatiske<br />
kulbrinter.<br />
5
Figure 2.1: Alifatiske Kulbrinter<br />
H<br />
H<br />
C<br />
H<br />
H<br />
Methan<br />
Cyclohexan<br />
H<br />
H<br />
C<br />
H<br />
H<br />
C<br />
H<br />
H<br />
C<br />
H<br />
H<br />
C<br />
H<br />
H<br />
C<br />
H<br />
H<br />
Pentan<br />
H<br />
H<br />
C<br />
H<br />
H<br />
C<br />
C<br />
H<br />
H<br />
C<br />
H<br />
H<br />
2-Buten<br />
1-Hexen<br />
Tabel 2.1: Udvalgte fysiske og kemiske egenskaber <strong>for</strong> visse alifatiske<br />
kulbrinter.<br />
Stof Molvægt<br />
JPROšï<br />
Kogepunkt<br />
°C<br />
Methan 16 -164<br />
Propan 44 -189<br />
n-Butan 58 -0,5<br />
n-Pentan 72 36,1<br />
Cyclohexan 84 80,7<br />
Hexen 84 63,4<br />
Tabel 2.1 (Jensen, 2000).<br />
Vandopløselighed<br />
0J/šï<br />
24<br />
67<br />
61<br />
41<br />
55<br />
50<br />
Log K(ow) *<br />
1,09<br />
2,36<br />
2,89<br />
3,62<br />
3,44<br />
3,39<br />
*noktanol: vand<strong>for</strong>delingskoeficienten (høj Log K = høj fedtopløselighedsgrad)<br />
2.1.2 De aromatiske kulbrinter<br />
Det karakteristiske <strong>for</strong> de aromatiske stoffer er det særlige ”ring<strong>for</strong>mede”<br />
elektronsystem. De aromatiske kulbrinter kan underopdeles i monoaromatiske<br />
kulbrinter, polycykliske kulbrinter og NSO-heterocykliske kulbrinter.<br />
6
De monoaromatiske kulbrinter (BTEX`erne):<br />
De monoaromatiske er enringede aromatiske kulbrinter, som ofte i daglig tale<br />
kaldes BTEX’erne. BTEX er en <strong>for</strong>kortelse <strong>af</strong> benzen, toluen, ethylbenzener og<br />
xylener. Stofferne i BTEX består <strong>af</strong> en enkelt benzenring. For alle BTEX`erne<br />
med undtagelsen <strong>af</strong> benzen, er benzenringen mere eller mindre<br />
alkylsubstituerede. At benzenringen er alkylsubstiturede betyder, at et H–atom<br />
kan blive substitueret med et alkylgruppe (Jensen, 2000). En alkylgruppe er<br />
denne gruppe atomer, som er tilbage, når der er fjernet et H-atom fra en alkan.<br />
Som eksempel kan nævnes methylgruppen (CH 3 -). Alkylgruppen <strong>for</strong>mes ved at<br />
et H-atom fjernes fra methan (CH 4 ) (Mygind, 1984).<br />
Figur 2.2: Struktur<strong>for</strong>mler <strong>for</strong> nogle <strong>af</strong> de mest almindelige BTEX’er.<br />
CH 3<br />
CH 3<br />
CH 3<br />
Benzen<br />
Toluen<br />
o-xylen<br />
CH 3<br />
CH 3<br />
CH 2 -C H 3<br />
CH 3<br />
1,2,3-Trim ethylbenzen<br />
E thylbenzen<br />
Tabel 2.2:Udvalgte fysiske og kemiske egenskaber <strong>for</strong> BTEX’er.<br />
Stof<br />
Molvægt,<br />
Kogepunkt,<br />
Vandopløselighed,<br />
Log K(ow)<br />
JPROšï<br />
°C<br />
0J/šï<br />
Benzen<br />
78<br />
80,1<br />
1780<br />
2,13<br />
Toluen<br />
92<br />
110,8<br />
470<br />
2,69<br />
o-xylen<br />
106<br />
144,4<br />
175<br />
2,77<br />
m-xylen<br />
106<br />
139<br />
135<br />
3,20<br />
p-xylen<br />
106<br />
138,4<br />
198<br />
3,15<br />
ethylbenzen<br />
106<br />
136,2<br />
152<br />
3,15<br />
Tabel 2.2 (Jensen,2000)<br />
7
De polycykliske kulbrinter(PAH-<strong>for</strong>bindelser):<br />
De polycykliske aromatiske kulbrinter er flerringede aromatiske kulbrinter, som<br />
i daglig tale kaldes PAH-<strong>for</strong>bindelser. At PAH-<strong>for</strong>bindelserne består <strong>af</strong><br />
højmolekylære flerringede aromatiske kulbrinter betyder, at kulbrinterne består<br />
<strong>af</strong> to eller flere usubstituerede benzenringe (Jensen, 2000). I figur 2.3 vises<br />
struktur<strong>for</strong>mler <strong>for</strong> nogle udvalgte PAH-<strong>for</strong>bindelser.<br />
Figur 2.3: Struktur<strong>for</strong>mler <strong>for</strong> udvalgte PAH-<strong>for</strong>bindelser<br />
Naphtalen<br />
Pyren<br />
Benzo[a]anthracen<br />
Benzo[a]pyren<br />
Tabel 2.3: Udvalgte fysiske og kemiske egenskaber <strong>for</strong> PAH.<br />
Stof<br />
Molvægt,<br />
Kogepunkt,<br />
Vandopløselighed,<br />
Log K(ow)<br />
JPROšï<br />
°C<br />
0J/šï<br />
Naphthalen<br />
128<br />
218<br />
31,7<br />
3,5<br />
Pyren<br />
202<br />
393<br />
0,135<br />
4,90<br />
Benzo[a]anthracen<br />
228<br />
435<br />
0,014<br />
5,61<br />
Benzo[a]pyren<br />
252<br />
496<br />
0,004<br />
6,50<br />
Tabel 2.3 ( Jensen,2000).<br />
8
De NSO-heterocykliske kulbrinter:<br />
Heterocykliske <strong>for</strong>bindelser er ringstrukturer, som er en kombination <strong>af</strong> flere<br />
slags atomer. Aromatiske <strong>for</strong>bindelser , der indeholder kvælstof (N), svovl (S)<br />
eller ilt (O), kaldes med en fællesbetegnelse NSO-<strong>for</strong>bindelser (Jensen, 2000).<br />
Figur 2.4: Eksempler på nogle udvalgte NSO-heterocykliske <strong>for</strong>bindelser.<br />
H<br />
N<br />
Indol<br />
Q uinolin<br />
N<br />
N<br />
Pyridin<br />
H<br />
N<br />
Carbazol<br />
O<br />
Benzofuran<br />
Tabel 2.4: Udvalgte fysiske og kemiske egenskaber <strong>for</strong> visse NSO<strong>for</strong>bindelserne.<br />
Stof Molvægt,<br />
JPROšï<br />
Pyridin 79<br />
Indol 117<br />
Quinolin 129<br />
Carbazol 167<br />
Benzofuran 118<br />
Tabel 2.4(Jensen, 2000)<br />
Vandopløselighed,<br />
0J/šï<br />
Blandbart<br />
2000<br />
6840<br />
1,2<br />
224<br />
Log K(ow)<br />
0,63<br />
2,00<br />
2,03<br />
3,29<br />
2,67<br />
2. 2 Beskrivelse og klassifikation <strong>af</strong> benzin<br />
Benzin består <strong>af</strong> en blanding <strong>af</strong> råolieprodukter, som har gennemgået<br />
<strong>for</strong>skellige processer, herunder destillation og krakning. Sammensætning <strong>af</strong><br />
benzin er meget <strong>for</strong>skelligt, idet et benzinprodukt med de ønskede tekniske<br />
egenskaber kan opnås ved en række <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>muleringer. De dominerende<br />
9
indholdsstoffer i benzin, er alkaner (C 6 -C 12 ), BTEX-aromater og C 9 aromaterne<br />
(Miljøstyrelsen, nr.48, 1994).<br />
Benzin har en lav viskositet og er en flygtig, let antændelig væske med en<br />
karakteristiske lugt (Miljøstyrelsen, projekt nr.223, 1993).<br />
2.2.1 Additiver, som tilsættes benzin<br />
Benzin kan indeholde en lange række tilsætningsstoffer (additiver), <strong>for</strong> at kunne<br />
tilfredsstille <strong>for</strong>skellige tekniske krav. Bly har i mange år været anvendt som<br />
antibankningsmiddel i benzin. Mængden <strong>af</strong> tilsat bly var tidligere 0,56 g/l i<br />
gennemsnit. I dag indeholder blyholdig benzin max. 0,15 g/l og blyfri benzin<br />
max. 0,013 g bly/l (Miljøstyrelsen, nr.11, 1998).<br />
Methyl-tert-butylether (MTBE) er et oxygenat, som udvindes <strong>af</strong> olie. MTBE<br />
bliver i dag tilsat benzin <strong>for</strong> at <strong>for</strong>øge oktantallet i stedet <strong>for</strong> tetra-ethylbly, som<br />
blev udfaset i slutningen <strong>af</strong> 70’erne. MTBE har en meget høj vandopløslighed<br />
på en factor 10-20 højere end benzen, dvs. på 25000-50000 mg Lع, og betragtes<br />
der<strong>for</strong> som meget mobilt i luft, jord og vand (Jensen, 2000).<br />
Figur 2.5: MTBE<br />
CH 3<br />
CH 3 O C CH 3<br />
CH 3<br />
Tabel 2.5: De enkelte additivers <strong>for</strong>mål.<br />
Formål<br />
Antibankningsmiddel<br />
Hindring <strong>af</strong> blybelægning (300-600)<br />
Komponent<br />
Tetraethylbly<br />
Tetramethylbly<br />
Ethere<br />
Alkoholer<br />
1,2-dibromethan<br />
10
mg/kg (kun tilsæt blyholdig benzin)<br />
Oxydanter<br />
Antitrustmidler (4-10mg/kg)<br />
Antioxidanter (12-20 mg/kg)<br />
Antifrostmidler (16-60 mg/kg)<br />
Smøremidler<br />
Metal deactivator (4-16 mg/kg)<br />
(Miljøstyrelsen, Nr. 11, 1998)<br />
Methanol<br />
Tertiær butyl alcohol<br />
MTBE<br />
aminer <strong>af</strong> fede syrer<br />
sulfonater<br />
akrylcarboxylater<br />
orthoalkylerede fenoler<br />
para-phenylendiamid<br />
alkoholer<br />
amider/aminer<br />
glycoler<br />
Let mineralolie<br />
alicycliske kulbrinter<br />
N,N’-disalicykliden-1,2-<br />
diaminopropan<br />
2. 3 Beskrivelse og klassifikation <strong>af</strong> dieselolie<br />
Dieselolie er en gasolie, fremstillet ved en sammenblanding <strong>af</strong> <strong>for</strong>skellige<br />
fraktioner opnået under r<strong>af</strong>finering <strong>af</strong> råolien, hvor destillationsfraktioner er<br />
dominerende, mens krakkede fraktioner kan udgør mindre andele. De<br />
dominerende indholdsstoffer i dielselolie er alkaner med 10 til 18 kulstofatomer<br />
og polycycliske og polyaromatiske kulbrinter (Miljøstyrelsen, nr.48, 1994).<br />
2.3.1 Additiver, som tilsættes dieselolie<br />
Additiver anvendes i små mængder <strong>for</strong> at <strong>for</strong>bedre dieselolies kvalitet. I den<br />
følgende tabel 2.6 er angivet, hvilket <strong>for</strong>mål de enkelte additiver har, samt<br />
hvilke grupper de vedrører.<br />
11
Tabel 2.6: Additiver i dieselolie<br />
Formål<br />
Komponent<br />
Flow<strong>for</strong>bedrende stoffer -ethylen vinyl acetat polymere, max. 500ppm<br />
-langkædede polyesterderivater<strong>af</strong> eddikesyre<br />
og umættede C 16 alkoholer<br />
-polyolefin ester derivat <strong>af</strong> 2-ethylhexylacrolat<br />
Antistatiske stoffer<br />
-Cr og Ca salte <strong>af</strong> mono- og di-<br />
(typisk 1-5ppm)<br />
alkylsalicylsyre og dodecyl sulfosuccinsyre<br />
-toluen<br />
-alkyl benzen sulfonat<br />
-højmolekylære polysulfoner<br />
-polyamin<br />
-polyamid<br />
-karboxylat<br />
-karboxylsyrer i aromatiske olier<br />
Antioxidanter (9-25 ppm) -2,4-dimethyl-6-tert-butylphenol<br />
Stabilitets<strong>for</strong>bedrende (50 ppm) -polymetacrylat stoffer<br />
-polyisobuten<br />
-alkanolamin<br />
-amid<br />
-karboxylater<br />
Aske modificerer (300 ppm) -zink diaryl dithiophosphat<br />
-phenoler<br />
-carboxylater<br />
Tænding (cetane) (200- -organiske nitrater<br />
800ppm)<br />
Blandede <strong>for</strong>mål (20-200 ppm) -styren/ester copolymer<br />
Beskyttende mod slid (0,1 -polymer ester<br />
vol%)<br />
Smørende (0,03 wt%) -phosphat ester amid neutraliseret med<br />
langkædet amin<br />
Metalinaktivater (6ppm) -N, N-disalicylidene-1,2-propandiamin<br />
12
Biocider<br />
(Miljøprojekt nr. 223, 1993).<br />
-thiazin derivater<br />
2.4 Den typiske stofsammensætning <strong>af</strong> benzin og dieselolie<br />
I de følgende tabeller vises sammensætningen <strong>af</strong> de <strong>for</strong>skellige stoffer i benzin<br />
og dieselolie. Fordelingen mellem de 3 kulbrinter fraktioner varierer mellem<br />
<strong>for</strong>skellige olieprodukter. Som det kan ses i tabellen udgør de alifatiske<br />
kulbrinter en større del <strong>af</strong> benzin end <strong>af</strong> dieselolie.<br />
Tabel 2.7. Typiske <strong>for</strong>deling <strong>af</strong> kulbrintefraktioner <strong>for</strong> benzin og dieselolie.<br />
Komponent Benzin (vægt %) Dieselolie (vægt %)<br />
Alifatiske Kulbrinter<br />
-<strong>for</strong>grenede<br />
-u<strong>for</strong>grenede<br />
herunder hexan<br />
Alicycliske kulbrinter<br />
Aromatiske kulbrinter<br />
26-43<br />
7-21<br />
3-7<br />
2-6<br />
29-54<br />
22<br />
8<br />
31<br />
25-38<br />
Tabel 2.7 (miljøstyrelsen, Nr.11, 1998)<br />
Tabel 2.8: Typisk koncentrationer <strong>af</strong> lettere aromatiske kulbrinter i benzin<br />
og dieselolie.<br />
Komponent Benzin (vægt %) Dieselolie (vægt%)<br />
Benzen<br />
Toluene<br />
o-xylen<br />
m-xylen<br />
p-xylen<br />
m/p-xylen<br />
naphthalen<br />
1-methylnaphthalen<br />
2-naphthalen<br />
2-6<br />
0.7-1.05<br />
5-6<br />
12<br />
5<br />
0.4<br />
0.02-0.1<br />
0.07<br />
0.08<br />
0.07<br />
0.2-0.4<br />
0.81<br />
1.9<br />
13
dimethylnaphthalener<br />
trimethylnaphthalener<br />
flourener<br />
indaner, tetraliner<br />
dinaphthalener benzener<br />
acenaphthener<br />
acenaphthalener<br />
benzothiophener<br />
(Miljøstyrelsen, Nr.11,1998)<br />
3-3.5<br />
1.8<br />
0.4<br />
7.3<br />
4.6<br />
3.8<br />
5.4<br />
0.9<br />
Tabel 2.8 viser, at BTX`erne dvs. benzen, toulen og xylener ses i større<br />
koncentration i benzin end i dieselolie.<br />
Tabel 2.9: Eksempler på typisk fundne koncentrationer <strong>af</strong> PAH<strong>for</strong>bindelser<br />
i benzin og dieselolie.<br />
Komponent Benzin (mg/kg) Dieselolie (mg/kg)<br />
Anthracen<br />
Phenanthren<br />
1-methylphenanthern<br />
2-methylphenanthern<br />
3-methylphenanthern<br />
4-methylphenanthern<br />
Flouranthen<br />
Pyren<br />
Benz(a)anthracen<br />
Chrysen<br />
Triphenylen<br />
Benz(a)pyren<br />
Benz(e)pryen<br />
2-3,5<br />
20-28<br />
4,2<br />
10<br />
9<br />
1,5<br />
0,5-1,0<br />
2-17<br />
0,05-0,4<br />
0,07-3<br />
0,04<br />
0,2<br />
0,2-7<br />
429<br />
173<br />
7677<br />
37<br />
41<br />
1,2<br />
2,2<br />
1,4<br />
0,6<br />
0,1<br />
Tabel 2.9 (miljøstyrelsen, nr.11, 1998).<br />
14
3. Olie<strong>for</strong>ureningens transport og nedbrydning i jord<br />
Som beskrevet i <strong>for</strong>rige <strong>af</strong>snit består olie og benzin <strong>af</strong> <strong>for</strong>skellige komponenter<br />
med <strong>for</strong>skellige fysiske og kemiske egenskaber, som er <strong>af</strong>gørende <strong>for</strong> deres<br />
mobilitet i miljøet. Komponenterne i olie og benzin kan - <strong>af</strong>hængig <strong>af</strong> deres<br />
bindingsevne til det organiske stof i jorden, deres vandopløselighed og deres<br />
nedbrydningsevne- udvaskes til grundvandet med større eller mindre hastighed.<br />
3.1 Olie<strong>for</strong>ureningens transport i jord<br />
Nedsivningsgraden <strong>af</strong> olie<strong>for</strong>ureninger i jord er udover de kemiske og fysiske<br />
egenskaber også <strong>af</strong>hængig <strong>af</strong> de geologiske <strong>for</strong>hold i det pågældende område.<br />
3.1.1 Jordbunds<strong>for</strong>hold i Danmark<br />
Landskabsud<strong>for</strong>mningen som den fremstår i dag er især præget <strong>af</strong> de to sidste<br />
istider Saale (200000 til 125000 år siden) og Weichsel (115000-10000 år siden)<br />
(Larsen,1994). Landskabet er blevet <strong>for</strong>met <strong>af</strong> gletscher isens bevægelser<br />
hvorved en række landskabstyper er opstået. Landskabstyperne kan groft<br />
opdeles i 4 hovedkategorier: Bakkeøer, hedesletter, smeltevandsdale og<br />
morænelandskab. Bakkeøer er et morænelandskab dannet før sidste<br />
gletscherfremstød og ikke berørt <strong>af</strong> hverken nye gletschere eller smeltevand.<br />
Hedesletter er smeltevandsletter, der har ligget <strong>for</strong>an gletscherranden.<br />
Smeltevandet fra gletscherne har <strong>af</strong>lejret en del materiale på disse sletter, og<br />
disse <strong>af</strong>lejringer er karakteriseret ved at være sorteret i <strong>af</strong>grænsede lag med ens<br />
kornstørrelser. Det er karakteristisk <strong>for</strong> smeltevands<strong>af</strong>lejringerne, at de består <strong>af</strong><br />
sand og grus, hvilket er materialer vand og andre væsker let kan trænge<br />
igennem. Smeltevandsdalene var hoved<strong>af</strong>løb fra gletscherne og vandet<br />
strømmede både under isen og <strong>for</strong>an isranden. Disse smeltevandsdale er<br />
karakteriseret <strong>af</strong> vandets erosion. Vandet har skåret gennem de tidligere<br />
geologiske lag, og dermed blotlagt <strong>for</strong>skellige typer <strong>af</strong> materiale.<br />
15
Morænelandskab er “betegnelsen <strong>for</strong> de landskabstyper, der er dannet direkte<br />
ved isens eroderende og <strong>af</strong>lejrende virkning” (Knudsen,1998). Morænelandskab<br />
er dermed karakteriseret ved et meget uregelmæssigt materiale sammensætning.<br />
Der er lommer <strong>af</strong> ler, sten, sand og grus i <strong>for</strong>holdsvis u<strong>for</strong>udsigelige mønstre.<br />
Disse materialer har <strong>for</strong>skellige porrestørrelser og ledningsevne <strong>for</strong> væsker<br />
(Knudsen,1998 og Århus amtskommune,1984).<br />
De store <strong>for</strong>skelle på jordbunds<strong>for</strong>holdene over små geogr<strong>af</strong>iske <strong>af</strong>stande gør det<br />
vanskeligt at håndtere <strong>for</strong>ureningerne <strong>for</strong>di <strong>for</strong>ureningerne <strong>for</strong>skellige steder vil<br />
få <strong>for</strong>skellig betydning og kræve <strong>for</strong>skellige indgreb. Geologiens betydning <strong>for</strong><br />
transporten <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningen kan illustreres <strong>af</strong> følgende to eksempler.<br />
Eksempel nr. 1:<br />
En utæt olieudskiller installeret ved <strong>af</strong>løb fra en service station har givet<br />
anledning til betydelig jord<strong>for</strong>urening. Olieudskilleren har til <strong>for</strong>mål at opsamle<br />
olie og benzin, der bliver spildt, inden det løber ud i kloakken. En olieudskiller<br />
skal tømmes med mellemrum <strong>for</strong> at være effektiv. Forureningen er ret lokal<br />
omkring udskilleren i de øverste 1,5m, men på grund <strong>af</strong> de geologiske <strong>for</strong>hold er<br />
<strong>for</strong>ureningen alligevel meget udbredt. De øverste 1,5m består <strong>af</strong> en siltholdig<br />
moræneler. Derunder findes et sandlag som når til mindst 4 meters dybde. Cirka<br />
2,5 meter nede i sandlaget står grundvandspejlet. Moræneleret er blevet<br />
gennembrudt, da olieudskilleren blev installeret. Bunden <strong>af</strong> udskilleren har<br />
derved direkte kontakt til sandlaget. Omkring udskilleren er der fyldt op med<br />
sand. Derved kan olie og benzin, der løber ud <strong>af</strong> den overfyldte eller utætte<br />
udskiller, frit bevæge sig nedad indtil det når grundvandspejlet i sandlaget.<br />
Olieprodukter er lettere end vand og flyder der<strong>for</strong> ovenpå. Det vil sige, at<br />
olieprodukter, der er sivet gennem jorden ned til grundvandet, vil bevæge sig i<br />
16
porerne over vandet i grundvandets strømningsretning. Samtidig vil en del <strong>af</strong><br />
oliens bestanddele (især aromater) blive opløst i vandet, og en del <strong>af</strong> olien vil<br />
blive emulgeret (Stilling, 1989).<br />
Eksempel nr. 2:<br />
I dette tilfælde er der tale om olie/benzinprodukter, der er trængt ned gennem<br />
bunden <strong>af</strong> en tankgrav videre til et marint sandlag. Under sandet ligger<br />
moræneler. Det er tydeligt, at <strong>for</strong>ureningen omfatter hele sandlaget, men er<br />
standset <strong>af</strong> leret. Faktisk er <strong>for</strong>ureningen fanget i en skål<strong>for</strong>met <strong>for</strong>dybning i<br />
moræneleret. Forklaringen er at vandbevægelsen <strong>for</strong>egår i sandet, og at<br />
moræneleret er vanskelig gennemtrængeligt i våd tilstand (Stilling, 1989).<br />
Som det fremgår <strong>af</strong> eksemplerne, spiller de geologiske <strong>for</strong>hold en væsentlig<br />
rolle.<br />
Eksempel 1 Eksempel 2<br />
Figur 3.1 (Stilling, 1989).<br />
3.1.2 Olie<strong>for</strong>ureningens opløselighed i jord<br />
Flygtighed og vandopløselighed <strong>af</strong> de enkelte komponenter i benzin og gasolie<br />
er <strong>af</strong>gørende <strong>for</strong>, hvorledes de enkelte stoffer opfører sig i jorden, idet let<br />
flygtige stoffer hovedsageligt vil <strong>for</strong>dampe, mens vandopløselige stoffer vil<br />
17
transporteres bort pga. udvaskning. For en ældre <strong>for</strong>urening vil de lettere<br />
komponenter- herunder benzen- i vid udstrækning være <strong>for</strong>svundet pga.<br />
<strong>af</strong>dampning, hvor<strong>for</strong> de tungere fraktioner , der indeholder højere aromater vil<br />
restere i jorden i en relativ tør koncentration (miljøstyrelsen, projekt 223, 1993).<br />
PAH’er er betydelig mindre vandopløselig end benzen. Methanol, MTBE<br />
(methyl-tert-butylether), TBA (tert-butylalkohol) er meget højt vandopløselig.<br />
De når grundvandet først og i størst mængde. BTEX’erne er meget mobile i<br />
miljøet på grund <strong>af</strong> deres relativt høje vandopløselighed og flygtighed, hvilket<br />
betyder, at de kan spredes hurtigt og langt i miljøet. Af Miljøstyrelsens<br />
redegørelse om <strong>af</strong>faldsdepoter fra 1996 (Affaldsdepoter, 1996), fremgår , at<br />
denne stofgruppe udgør den fjerde hyppigst <strong>for</strong>ekommende <strong>for</strong>ureningstype, idet<br />
der på 8% <strong>af</strong> de <strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong> er konstateret BTEX’er (Miljøstyrelsen,<br />
projekt 223, 1993).<br />
3.2 Bionedbrydning i jord <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningskomponenterne fra olie/benzin<br />
Organiske <strong>for</strong>ureninger kan nedbrydes mikrobielt <strong>af</strong>hængig <strong>af</strong> olie/benzin<br />
stofsammensætningen. Der redegøres i dette <strong>af</strong>snit <strong>for</strong> nogle basale biologiske<br />
og abiotiske begreber ved den generelle bionedbrydning samt <strong>for</strong> den mere<br />
specielle bionedbrydning, der finder sted <strong>for</strong> de enkelte komponenter i<br />
stofsammensætningen i <strong>for</strong>urenet jord. Den biokemiske nedbrydning og en<br />
sammenfattende karakteristik <strong>af</strong> de specifikke <strong>for</strong>ureningskomponenter<br />
(BTEXérne og PAHérne) samt nedbrydningen i vand nævnes <strong>af</strong>slutningsvis.<br />
3.2.1 Bionedbrydning<br />
Mikrobiel nedbrydning <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningskomponenter <strong>af</strong>hænger <strong>af</strong> de bakteriepopulationer,<br />
der har habitat (levested) i de øvre umættede til nedre mættede<br />
jordlag nær grundvandet, hvor de lever tilpasset substratvilkårene<br />
18
(fødegrundlaget) i størst antal i de overfladenære jordlag. I den umættede zone<br />
findes rumligt adskilte bakteriepopulationer med stor variation mellem antal,<br />
artssammensætning og aktivitet.<br />
Jord<strong>for</strong>ureningskomponenterne udnyttes <strong>af</strong> populationerne som substrat, hvor<br />
stofferne indgår dels som elektrondonor i en energifrigørende reduktionsoxidations<br />
proces (redox-proces), dels som kulstofkilde, ved at stofferne i<br />
oxideret <strong>for</strong>m optages og udnyttes <strong>af</strong> bakterierne (Kjeldsen, 1996). Da<br />
komponenterne fra olie og benzin<strong>for</strong>ureningen ofte optræder i blandinger sker<br />
der en sekventiel nedbrydning først <strong>af</strong> de lettest omsættelige hydrocarboner<br />
(BTEX) og derefter nedbrydes de svært nedbrydelige <strong>for</strong>ureningskomponenter<br />
(PAH), som beskrevet senere.<br />
Cometabolisme (mikroorganismers samtidige nedbrydelse <strong>af</strong> flere stoffer til<br />
<strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>mål) sker hvor komponenterne ikke indgår som energi eller<br />
kulstofkilde, men ved enzymatisk nedbrydning omsættes til primær substrat<br />
(Aamand & Jørgensen 1987). For eksempel nedbrydes trichlorethylen ved aerob<br />
omsætning <strong>af</strong> toluen fra benzin som primær substrat. Nedbrydningen <strong>af</strong>hænger<br />
<strong>af</strong> mineraliseringsgraden (graden <strong>af</strong> bakteriel nedbrydning <strong>af</strong> organisk stof til<br />
uorganisk stof) som er betinget <strong>af</strong> den kemiske struktur og redox-<strong>for</strong>holdene<br />
(Rubin 1982). Optimal mineralisering kan ske til CO 2 og H 2 O når stofferne i<br />
olie og benzin omsættes fuldstændigt som primær substrat.<br />
Redoxprocesserne er <strong>af</strong>gørende <strong>for</strong> bionedbrydelsen, hvorved bakterierne opnår<br />
energi ved oxidation <strong>af</strong> organisk stof fra <strong>for</strong>urenings-komponenterne (under<br />
sideløbende brug <strong>af</strong> kvælstof) og ved reduktion <strong>af</strong> elektronacceptorer, som under<br />
aerobe <strong>for</strong>hold sker ved oxidation <strong>af</strong> komponenten med O 2 som elektronacceptor<br />
under slutdannelse <strong>af</strong> H 2 O og CO 2 (Kjeldsen, 1996). Under anaerobe <strong>for</strong>hold er<br />
19
elektronacceptorer NO 3 , SO 2- 4 og CO 2 med CH 4 -produktion, som vist senere i<br />
figur 3.2. Energiudbyttet, som bakterierne opnår, <strong>af</strong>hænger <strong>af</strong> rækkefølgen <strong>af</strong><br />
termodynamiske processer, hvor det største energiudbytte sker under aerobe<br />
processer til methanogene processer med laveste energiudbytte. I takt med<br />
nedbrydningen <strong>af</strong> olie/benzin <strong>for</strong>ureningskomponenterne <strong>for</strong>bruges<br />
elektronacceptorerne som giver skift i redoxmiljøet. De mest reducerende<br />
(methanogene) <strong>for</strong>hold findes hvor koncentrationen <strong>af</strong> olie/ benzin <strong>for</strong>ureningen<br />
er størst, mens de mest oxiderende (aerobe) <strong>for</strong>hold findes længere væk fra<br />
<strong>for</strong>ureningskilden med lavere organisk stof.<br />
De fleste bakteriers optimale pH er 6-7, men ved nedbrydning <strong>af</strong><br />
<strong>for</strong>ureningskomponenterne kan bakterierne skabe sure <strong>for</strong>hold, hvor pH < 5 kan<br />
have begrænsende virkning på nedbrydningsraten, ligesom lave temperaturer i<br />
vinterhalvåret nedsætter den bakterielle enzymaktivitet, så nedbrydningen <strong>af</strong><br />
<strong>for</strong>ureningskomponenterne bliver langsommere. Andre begrænsninger er <strong>for</strong><br />
lave eller <strong>for</strong> høje koncentrationer <strong>af</strong> olie/benzin <strong>for</strong>urening, der kan virke<br />
direkte toksisk på visse mikroorganismer. I disse tilfælde vil nedbrydningen<br />
først kunne ske, når <strong>for</strong>ureningskoncentrationen er mindsket på grund <strong>af</strong> fx<br />
<strong>for</strong>tynding, adsorption og dispersion (spredning) (Miljøprojekt nr. 408, 1998).<br />
3.2.2 Abiotisk nedbrydning<br />
Abiotisk nedbrydning finder sted hvor mikroorganismer eller enzymer ikke er<br />
involveret <strong>for</strong>di disse ikke findes på habitaten i tilstrækkelig mængde eller er<br />
dræbt fx på grund <strong>af</strong> <strong>for</strong> høj <strong>for</strong>ureningskoncentration. Abiotisk nedbrydning<br />
kan føre til, at nedbrydningsprodukterne er mere toksiske end de oprindelige<br />
komponenter og de er generelt mere ustabile. Væsentlige abiotiske<br />
nedbrydningsprocesser er hydrolyse, hvor en OH-gruppe fjernes, fotolytiske<br />
20
eller fotokemiske naturlige processer i jordoverfladen, hvor UV-lys eksponerer<br />
processen (Miljøprojekt nr. 408, 1998).<br />
3.2.3 Aerob og anaerob biokemisk nedbrydning<br />
Resultater <strong>af</strong> <strong>for</strong>søg udført over 20 år viser, at der findes et vist <strong>for</strong>hold mellem<br />
<strong>for</strong>ureningskomponenternes kemiske struktur og bionedbrydeligheden (Wild,<br />
1990). Aerob biokemisk nedbrydning sker hurtigst <strong>for</strong> alifatiske kulbrinter<br />
(kæder evt. med sidegrene uden ringstruktur). Nedbrydningsraten sænkes <strong>for</strong> de<br />
alicycliske <strong>for</strong>bindelser (med enkeltbindings ringstruktur) og er langsomst <strong>for</strong> de<br />
aromatiske <strong>for</strong>bindelser (med dobbeltbindings ringstruktur). Anaerob biokemisk<br />
nedbrydning <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningskomponenterne sker langsomt eller slet ikke (Jensen<br />
1987).<br />
21
3.2.4 Specifik bionedbrydning<br />
I første del <strong>af</strong> kap. 2 findes en mængde<strong>for</strong>deling i olie og benzin <strong>af</strong> BTEX og<br />
PAH-<strong>for</strong>bindelser, hvis særlige bionedbrydning beskrives i det følgende.<br />
Bionedbrydning <strong>af</strong> BTEXérne:<br />
Tabel 3.1: Bionedbrydningen <strong>af</strong> BTEXérne i olie/benzin <strong>for</strong>urenet jord:<br />
Bionedbrydning Benzen Toluen Ethylbenzen O/m/p- xylener<br />
1) Miljø Jord Jord Mangler data Jord<br />
1) Initieringskonc<br />
Mg/L<br />
0,613 0,547 Mangler data 0,257/0,0002-<br />
0,5/0,5<br />
Redox<strong>for</strong>hold Methanogen Meth. Nitrat<br />
reducerende<br />
Meth./aerobnitrat<br />
red./nitrat<br />
red.<br />
1) Optimal temperatur 17 o C 17 o C Mangler data 17 o C/20 o C/20 o C<br />
3) Bionedbrydelse ved <strong>for</strong>skellige redox<strong>for</strong>hold<br />
Aerob, O 2 -reduktion + + + +/+/+<br />
Anaerob NO 3 -reduktion * + + */*/*<br />
Anaerob SO 4 -reduktion //<br />
Anaerob CH 4 -dannelse * * * *//<br />
(Signaturer til redox<strong>for</strong>hold. ++ : let nedbrydeligt, + : muligvis nedbrydeligt,<br />
*: svært nedbrydeligt, : ikke undersøgt.)<br />
1) Bionedbrydelse<br />
(%/dage):<br />
>99/840 >99/840 Mangler data >99/840,100/10,<br />
100/20<br />
4) Inhibering <strong>af</strong> 92 29 12 Mangler data<br />
celledeling (mg/l)hos<br />
Pseudomonas putida:<br />
Lagfase inden start på Meget Flere Mangler data Lang<br />
anaerob nedbrydning lang måneder<br />
( 1) Jensen 1987, 2) Hutchins & Wilson 1991, 3) Flyvbjerg & Arvin 1989,<br />
4) Verschueren 1983, 5) Andersen 1994)<br />
22
Karakteristik <strong>af</strong> BTEX´erne i olie/benzin ud fra ovenstående tabeller:<br />
Benzen (C 6 H 6 ) nedbrydes aerobt og er det langsomst nedbrydelige stof blandt<br />
BTEX`erne (optimaltemp. 17 o C). Nedbrydelsen sker først ved hydrolysering,<br />
hvor benzenringen brydes og derefter enzymatisk, hvor kulbrintekæden brydes<br />
og dermed dannes lavmolekylære stoffer (Jensen 1987). Hvad angår hæmning <strong>af</strong><br />
mikrobiel aktivitet, som måles i <strong>for</strong>m <strong>af</strong> 50% reduktion <strong>af</strong> methanproduktionen,<br />
sker dette ved en koncentration på 92 mg/l benzen. Nederst i ovenstående tabel<br />
fremgår det, at anaerob nedbrydning er meget langsommere end aerob<br />
nedbrydning <strong>for</strong>di der sker mikrobiel inhibering (bakteriernes aktivitet<br />
nedsættes), som frembringer meget lang lagfase.<br />
Toluen (methylbenzen C 6 H 6 CH 3 , benzenderivat ) er det letteste nedbrydelige<br />
stof aerobt blandt BTEXérne ( optimaltemp. 17 o C ), mens den anaerobe<br />
methanogene -og nitratreducerende nedbrydning til CO 2 havde adaptationstid på<br />
flere måneder (Jensen 1987). Der er observeret fuldstændig mineralisering under<br />
sulfat-reducerende <strong>for</strong>hold (Nielsen, 1995).<br />
Xylener (ortho,meta,para-xylener, også kaldet 1,2-1,3-1,4 demethylbenzener):<br />
nedbrydes ved oxidation <strong>af</strong> en methylgruppe først til methyl-catechol og derefter<br />
til CH 3 CHO og CO 2 . Anaerob mineralisering (nedbrydelse) finder sted som <strong>for</strong><br />
toluen, dog med lidt langsommere rate <strong>for</strong> o-xylen, mens m-og p-xylen er<br />
sværere nedbrydeligt (Nielsen 1995). Xylen inducerer (igangsætter) mikrobielt<br />
en lang lagfase inden start på anaerob nedbrydning.<br />
Ethylenbenzen (C 6 H 5 CH 2 CH 3 ) nedbrydes lidt lettere aerobt end benzen ved<br />
oxidation <strong>af</strong> methylsidekæden og efterfølgende hydrolysering <strong>af</strong> ringen under<br />
dannelse <strong>af</strong> intermediære (mellemstadie) produkter, hvor slutproduktet er<br />
<strong>for</strong>skellige carboxylsyrer (Borden 1997).<br />
23
Bionedbrydning <strong>af</strong> PAHèrne:<br />
Tabel 3.2: Bionedbrydningen <strong>af</strong> PAH´er i olie/benzin <strong>for</strong>urenet jord<br />
Bionedbrydning Naphtalen Phenanthren Benz(a)pyren Flouranthen<br />
1) Middelhalveringstider<br />
2,1 5,7 8,5 7,8<br />
i slam<br />
t ½ (år)<br />
2) Bionedbrydelig:<br />
(kolonidannende<br />
Mangler<br />
data<br />
Mangler data Ingen<br />
bakterier<br />
Nogle arter<br />
(over lang tid)<br />
enheder bakterier<br />
10 3 -10 5 cfu pr. g.<br />
jord)<br />
udnytter B(a)P<br />
3) Bionedbrydelse v. <strong>for</strong>skellige redox<strong>for</strong>hold:<br />
Aerob, O 2 -red. ++ ++ * Mangler data<br />
Anaerob NO 3 -red. */ Mangler data<br />
Anaerob SO 4 -red. Mangler data<br />
Anaerob CH 4 -dan. ** Mangler data<br />
(Signaturer til redox<strong>for</strong>hold. ++ : let nedbrydeligt, + : muligvis nedbrydeligt,<br />
*: svært nedbrydeligt, : ikke undersøgt.)<br />
( 1) Park 1990, 2) Kaestner 1994, 3) Flyvbjerg og Arvin 1989)<br />
Karakteristik <strong>af</strong> PAH´erne i olie/benzin ud fra ovenstående tabeller:<br />
PAH-komponenterne er karakteriseret som hydrofobe (vandskyende) med høj<br />
<strong>af</strong>finitet (bindingsevne) <strong>for</strong> organisk stof, som betyder, at stofferne er lavmobile<br />
i jordmiljøet og svært tilgængelige <strong>for</strong> mikrobiel nedbrydning (Madsen &<br />
Kristensen, 1997).<br />
Nedbrydning <strong>af</strong> PAHérne kræver aerobe <strong>for</strong>hold, hvor halveringstider, der<br />
<strong>af</strong>hænger <strong>af</strong> jordens pH og indhold <strong>af</strong> organisk stof <strong>for</strong> 4 væsentlige olie/benzin<br />
komponenter, findes i ovenstående tabel. Anaerobt sker nedbrydningen meget<br />
24
langsomt eller slet ikke (Atlas, 1981) og <strong>af</strong>hænger <strong>af</strong> antallet <strong>af</strong> benzenringe,<br />
hvor phenanthren er lettere nedbrydelig end benz(a)pyren, der er meget svært<br />
nedbrydelig.<br />
Aromater med stigende antal ringe har faldende nedbrydelighed og naphthalen<br />
og phenanthren nedbrydes langsomt anaerobt ved methanogene processer med<br />
længere lagfase, mens benz(a)pyren slet ikke nedbrydes (Jensen,1987). På grund<br />
<strong>af</strong> meget få analyser <strong>af</strong> PAH´erne i olie/benzin nævnes kun følgende nærmere:<br />
Naphthalen (C 10 H 8 , 2-ringet) er bionedbrydelig under aerobe <strong>for</strong>hold til CO 2 og<br />
H 2 O og nedbrydes langsomt under denitrificerende <strong>for</strong>hold og halveringstiden er<br />
ca. 2 år ved pH 5.8 (Wild 1990), mens in-situ microkosmos teknik ikke viste<br />
potentiale <strong>for</strong> anaerob bionedbrydning (Nielsen 1992) og dette kan vurderes som<br />
årsag til videre naphtalenpersistens i grundvand (Madsen 1996). Halveringstiden<br />
er 2.1 år ved pH 5.8 (Wild 1990) med grænseværdier i jord på 10 ppm (50<br />
mg/m 3 ) <strong>for</strong> hudoptagelse.<br />
Benz(a)pyren (5-ringet) er meget svært nedbrydelig under aerobe <strong>for</strong>hold og<br />
anaerobt næsten unedbrydeligt med halveringstid på over 8 år ved<br />
cometabolisme. Den abiotiske nedbrydning er i mikrokosmos<strong>for</strong>søg<br />
(laboratorie<strong>for</strong>søg i isoleret beholder), parallel<strong>for</strong>søg (flere sideløbende<br />
<strong>for</strong>søgsrækker) og i <strong>for</strong>urenet jord tilsat slam påvist som særdeles langsom<br />
(Wild & Jones 1993).<br />
25
3.3. Nedbrydning i vand <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningskomponenterne fra olie og benzin<br />
3.3.1 Betydningen <strong>af</strong> stofkoncentrationen <strong>for</strong> nedbrydningen<br />
I grundvandszonen er porerne mellem jordpartiklerne fuldstændigt vandmættede<br />
med konstant temperatur og stor variation mellem de enkelte reservoirer.<br />
Grus, sand, ler og kalklag veksler med hinanden og fx ler<strong>for</strong>mationer kan<br />
<strong>for</strong>ekomme i lommer i et sand/siltlag ( Champ 1979). Regnvand, der siver<br />
gennem jord <strong>for</strong>urenet med olie/ benzin vil medbringe <strong>for</strong>urenende stoffer til<br />
den umættede øvre jordzone og derefter til den nedre mættede zone og dermed<br />
til grundvandet. Grundvandet løber i <strong>af</strong>lejringer <strong>af</strong> sand, grus og sprækker i<br />
kalklag med en hastighed på 10 – 100 m/år ( Mackay 1985). Dermed spreder<br />
magasinet en <strong>for</strong>tynding <strong>af</strong> bl.a. tungmetaller, BTEX og PAH-komponenter fra<br />
jord<strong>for</strong>ureningen videre ud i miljøet til drikkevand, vandløb, søer og havet.<br />
Nedbrydnings<strong>for</strong>søg i laboratorier med teststoffer viser, at der findes<br />
grænseværdi koncentrationer <strong>for</strong> nedbrydning med lineært faldende hastighed i<br />
<strong>for</strong>hold til faldende koncentration <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningskomponenten (Alexander 1985).<br />
Minimum substratkoncentrationen (S min ) findes når energibehovet ikke opfyldes<br />
hos den mikrobielle nedbryder-population ved <strong>for</strong> lave substratkoncentrationer,<br />
idet populationen skal bruge mere energi end der findes i indholdet <strong>af</strong> substratet<br />
til opretholdelse <strong>af</strong> vækst i cellerne. Konsekvensen bliver, at populationen<br />
henfalder under S min (McCarty 1984). Disse <strong>for</strong>hold <strong>af</strong>hænger i naturen <strong>af</strong> den<br />
mikrobielle art og det pågældende miljø, hvor eutrofe arter, der lever i<br />
næringsrigt miljø og oligotrofe arter, der lever i næringsfattigt miljø, har store<br />
<strong>for</strong>skelle mht. S min .<br />
I grundvands<strong>for</strong>ureninger <strong>af</strong> olie/benzin findes primære substrater <strong>af</strong> flere<br />
<strong>for</strong>ureningskomponenter og sekundære substrater hhv. over og under S min . Det<br />
skaber mulighed <strong>for</strong> ved cometabolisme, at sekundær udnyttelse <strong>af</strong> lave<br />
26
<strong>for</strong>ureningskoncentrationer kan nedbrydes selv under S min . Forsøg med tilført ilt<br />
og nitrat til <strong>for</strong>ureningskilder er <strong>af</strong>prøvet (Subba-Rao 1982, Battermann 1984),<br />
men der fandtes kun en delvis signifikant nedbrydelse sted <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningskilden,<br />
som kun omfattede BTEX-komponenter, der er lavmolekylære .<br />
3.3.2 Udledning <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningskomponenter fra olie/benzin til vandmiljøet<br />
Prøver udført <strong>af</strong> Århus Amt siden 1996 fra renseanlæg, hvorfra der udledes til<br />
vandløbsvand, søer, sediment og fisk er undersøgt <strong>for</strong> PAHér og der er fundet en<br />
signifikant sammenhæng mellem spildevandsbelastningen og indholdet i<br />
søsediment (Miljø og teknologi 2000). Derimod fandt man i søer og fjorde uden<br />
spildevandstilførte olie/benzin relaterede stoffer et lille indhold <strong>af</strong> disse<br />
<strong>for</strong>urenende komponenter, som antages at stamme fra atmosfærebidrag.<br />
Undersøgelser over marknedsivning <strong>af</strong> olie/benzin <strong>for</strong>ureningskomponenter fra<br />
slamtilført sandjord og lerjord til grundvandet påviste, at <strong>af</strong>hænge <strong>af</strong> jordtypen,<br />
idet de tunge PAH-<strong>for</strong>bindelser bindes kr<strong>af</strong>tigere i sediment <strong>af</strong> ler. Og der<br />
påvistes således, at nedsivningen var langt større gennem sandjord, som må<br />
betragtes at have den største risikofaktor ved jord<strong>for</strong>ureninger <strong>af</strong> denne type.<br />
Undersøgelsen konkluderer, at det typisk er de samme stoffer der findes i<br />
recipienterne (søer og fjorde), som omsættes dårligst på renseanlæggene. Og det<br />
er de samme stoffer, der bindes bedst til slam og sediment. Udledninger <strong>af</strong> PAH<strong>for</strong>bindelser<br />
fra olie/benzin <strong>for</strong>urenet jord gennem renseanlæg til vandmiljøet<br />
kan således akkumuleres og potentielt udgøre et hvilende miljøproblem, hvis<br />
reelle farlighed der ikke er <strong>for</strong>etaget tilstrækkelige undersøgelser om.<br />
27
3.4 Sammenfatning<br />
Processerne omkring oliekomponenterne og dermed oliekomponenternes<br />
indvirkning på miljøkvaliteten er blevet behandlet i dette <strong>af</strong>snit. Afsnit 3 kan<br />
der<strong>for</strong> indplaceres i State søjlen i DPSIR analyserammen.<br />
Jordbunds<strong>for</strong>hold, stoffernes opløselighed samt stoffernes nedbrydningsevne er<br />
alle faktorer, der har betydning <strong>for</strong> de <strong>for</strong>urenende stoffers omfang i naturen og<br />
dermed <strong>for</strong> kvaliteten <strong>af</strong> naturen.<br />
28
4. Effekten på sundhed og miljø <strong>af</strong> de kemiske stoffer i olie og<br />
benzin.<br />
Evaluering <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningskomponenternes effekt på sundhed og miljø<br />
vanskeliggøres på grund <strong>af</strong> manglende analyser <strong>af</strong> disse aspekter. Der er dog<br />
udført en del arbejde med terrestriske <strong>af</strong>grøders kontaminering fra olie/benzin<br />
<strong>for</strong>urening (Miljøprojekt nr. 93, 1988), som efterfølgende vil berøres i dette<br />
<strong>af</strong>snit. Derefter følger en gennemgang <strong>af</strong> den anvendte toksikologi og<br />
risikovurdering <strong>af</strong> sundhedsfarligheden og de specifikke skadevirkninger fra<br />
<strong>for</strong>ureningen.<br />
4.1 Jord<strong>for</strong>ureningens sundhedsskadelige effekter fra kontaminerede<br />
<strong>af</strong>grøder<br />
Optagelse gennem fødevare konsumering <strong>af</strong> kemiske <strong>for</strong>bindelser fra olie/<br />
benzin<strong>for</strong>urening kan have sundhedsskadelige konsekvenser. Dette fastslås i et<br />
konkret eksempel fra en rapport i 1999, <strong>for</strong>etaget i samarbejde mellem<br />
Miljøkontrollen, Københavns Kommune og Nordjyllands Amt, hvor resultaterne<br />
anføres neden<strong>for</strong>. Effekterne fra jord<strong>for</strong>urening kan registreres i grøntsager og<br />
muligvis også i frugt i varierende grad på grundlag <strong>af</strong> metalindhold og PAH<strong>for</strong>bindelser.<br />
Børn bør <strong>af</strong>holdes fra at spise grønt og frugt fra kontamineringsområder<br />
og undgå ophold på <strong>for</strong>urenet jord. Eksponering ved jordbehandling<br />
bør <strong>for</strong>ebygges ved øget sikkerhed mod hudkontakt. (Akademiet <strong>for</strong> tekniske<br />
videnskaber, 2001).<br />
Dyrknings<strong>for</strong>søg med udvalgte grøntsager viste højere koncentrationer i<br />
grøntsager, der var dyrket i <strong>for</strong>urenede jorde, end i referencejorden. Den<br />
følgende figur 4.1 viser resultater <strong>af</strong> <strong>for</strong>søget vedrørende blyindholdet.<br />
Resultaterne viste endvidere højere koncentrationer <strong>af</strong> PAH-<strong>for</strong>bindelser i<br />
grøntsager fra <strong>for</strong>urenede jordarealer.<br />
29
Indsamling <strong>af</strong> frugt fra eksisterende haver beliggende på <strong>for</strong>urenet og ikke<strong>for</strong>urenet<br />
jord viste ikke signifikans <strong>for</strong> store koncentrationer <strong>af</strong> bly i <strong>for</strong>urenet<br />
jord. PAH-<strong>for</strong>bindelser i frugt viste ikke nogen entydig positiv korrelation, men<br />
der fandtes et lavere niveau i frugt fra ikke-<strong>for</strong>urenet jord.<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
Figur 4.1 Bly<strong>for</strong>urening grøntsager<br />
0<br />
A B C D E F G<br />
OS<br />
mellem<strong>for</strong>urenet<br />
Referencejord<br />
stærkt <strong>for</strong>urenet<br />
Y-aksen er inddelt i my gram per kg våd vægt<br />
A= Gulerødder med skræl B= Gulerødder uden skræl<br />
C= Kartofler med skræl D= Kartofler uden skræl<br />
E= Radise F= Bønne G= Salat<br />
Figur 4.1 oven<strong>for</strong> viser, at bly i rodfrugterne fra de mest <strong>for</strong>urenede parceller<br />
overskred de fastsatte grænseværdier (100/200 my g/kg vådvægt). Resultaterne<br />
sammenlignedes med Fødevaredirektoratets grænseværdier og<br />
overvågningsværdier samt med resultaterne fra Fødevaredirektoratets<br />
Overvågningssystem OS. Figuren angiver, at skrælning <strong>af</strong> kartoffel nedbragte<br />
bly-koncentrationen under overvågningsværdien, mens dette ikke var tilfældet<br />
<strong>for</strong> gulerod. Endvidere viste flere <strong>af</strong>grøder at indeholde bly i stigende mængde i<br />
<strong>for</strong>hold til jord<strong>for</strong>ureningsgraden, som klart indikerer en betragtelig risikofaktor.<br />
30
Det bør nævnes, at toxikologiske undersøgelser viser, at der kan opstå skader<br />
hos børn ved blykoncentrationer i blodet på 10-15 my g/dl (Brett & Plunkett<br />
1991). Overvågning <strong>af</strong> tungmetal<strong>for</strong>urening er der<strong>for</strong> en vigtig funktion i<br />
<strong>for</strong>ebyggelsen <strong>af</strong> risikofaktorer mod folkesundheden.<br />
4.2 Toksikologiske effekter og vurdering <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningens skadelige effekter<br />
på mennesker<br />
4.2.1 Toksikologiske effekter<br />
Effekterne <strong>af</strong> eksponeringsvejen <strong>for</strong> de aktive stoffer, der stammer fra olie og<br />
benzin<strong>for</strong>ureningen finder sted ved absorbering i blodet efter indtagelse,<br />
inhalation eller hudkontakt og fremkalder en toksisk effekt i det specifikke<br />
målområde med det aktive site, som findes i cellernes DNA. Det observeres<br />
ofte, at den dosis, der kræves <strong>for</strong> at fremkalde en akut toksisk effekt, varierer i<br />
<strong>for</strong>hold til eksponeringsvejen. Benzen kan have dødelig effekt ved inhalation,<br />
oral indtagelse eller ved hudkontakt, hvis kemikaliet når blodbanen.<br />
Eksponeringsmåden, der skaber den højeste blod-koncentration ved en given<br />
dosis benzen er <strong>af</strong> mest <strong>af</strong>gørende betydning, <strong>for</strong>di den medfører den største<br />
toksicitet (Rodricks 1997).<br />
Den kombinerede effekt <strong>af</strong> ADME (absorption, distribution, metabolisme og<br />
ekskretion) optræder i <strong>for</strong>skelligt væv og i kroppens celler. Den kemiske<br />
konstitution, koncentration og stabilitet bestemmer graden <strong>af</strong> skade<strong>for</strong>ekomster<br />
og fremkalder systemiske toksiske <strong>for</strong>hold efter absorption <strong>af</strong> særligt<br />
benzen<strong>for</strong>bindelser og bly i olie og benzin<strong>for</strong>urenet jord. Neden<strong>for</strong> fremføres 3<br />
væsentlige typer <strong>af</strong> observationer i sundhedsovervågningen (Rodricks 1997):<br />
A. Observation <strong>af</strong> akutte helbredspåvirkninger fra kemikalierne under<br />
<strong>for</strong>skellige eksponerings<strong>for</strong>hold.<br />
31
B. Observation <strong>af</strong> biologiske baggrunds<strong>for</strong>hold <strong>for</strong> bl.a. ADME, <strong>for</strong> de<br />
kemikalier, der skaber helbredsrisici.<br />
C. Evaluering <strong>af</strong> in<strong>for</strong>mation om de toksiske effekter fra kemikalierne<br />
og risikovurderinger.<br />
4.2.2 Risikovurdering<br />
Farligheds- og risikovurdering i Danmark såvel som internationalt <strong>af</strong><br />
jord<strong>for</strong>urening fra olie og benzin <strong>for</strong>etages som en graduering <strong>af</strong> kræftfremkaldende<br />
stoffer efter kvalitative principper, idet stofferne opdeles efter<br />
graden <strong>af</strong> evidens <strong>for</strong> carcinogenicitet (At rapport nr. 12/1990).<br />
Ifølge Arbejdstilsynet vurderes risikostoffer efter den givne effekt og der indgår<br />
i vurderingen bl.a. følgende 3 faktorer.<br />
1. Evidens ( hvor veldokumenteret er effekten).<br />
2. Potens ( ved hvilket dosisniveau <strong>for</strong>ekommer effekten).<br />
3. Eksponeringen.<br />
(AMI rapport nr. 50, 1999 Arbejds-miljøinstituttet 1999)<br />
Ad 1. Evidensvurderingen er det videnskabelige grundlag <strong>for</strong> registrering <strong>af</strong><br />
iboende egenskaber og benyttes næsten samstemmende <strong>af</strong> <strong>for</strong>skellige<br />
institutioner. Afhængig <strong>af</strong> kvaliteten <strong>af</strong> den <strong>for</strong>eliggende videnskabelige<br />
dokumentation <strong>for</strong>etages ofte en evidensgraduering ( fx ifølge International<br />
Agency <strong>for</strong> Research on Cancer - IARC), <strong>Environmental</strong> Protection Agency<br />
(EPA), EU, N, D ) som typisk angiver tilstrækkeligheden, begrænsningen eller<br />
utilstrækkeligheden <strong>af</strong> evidens <strong>for</strong> helbredspåvirkende toksicitet fra den kemiske<br />
<strong>for</strong>bindelse. Lille evidens betyder, at der er begrænset viden om de<br />
kræftfremkaldende egenskaber, men ikke at det er ufarligt. Miljøovervågnings<br />
institutionerne anvender ret ensartede lister <strong>for</strong> de respektive kemikalier.<br />
32
Ad 2. I potens gradueringen <strong>af</strong> kræftfremkaldende stoffer i olie og benzin<br />
skelnes mellem høj, middel og- lavpotente kategorier. Vurderingen er et <strong>for</strong>søg<br />
på at udarbejde sammenligninger <strong>for</strong> styrken <strong>af</strong> kræftfremkaldende egenskaber,<br />
som i dyre<strong>for</strong>søg kan variere med så meget som en faktor 109 pr. mg <strong>af</strong> stoffet.<br />
Potensen angives fra dyre<strong>for</strong>søg som dosis <strong>af</strong> det kræftfremkaldende stof, der<br />
skal til <strong>for</strong> at fremkalde tumorer i X % <strong>af</strong> <strong>for</strong>søgsdyrene. Angivelsen er da fx<br />
T 25 , som er den dosis, der hos 25% <strong>af</strong> <strong>for</strong>søgsdyrene udvikler cancer. En analog<br />
parameter er antallet <strong>af</strong> tumorer, hvor fx TD 50 angiver den dosis pr kg legemsvægt<br />
pr dag, som fremkalder tumorer hos 50% <strong>af</strong> <strong>for</strong>søgsdyrene i slutfasen <strong>af</strong><br />
standardlevetiden. I Internationale guidelines standardiseres <strong>for</strong>søg med typisk<br />
mus, rotter og hamstere. Af mangel på brugbare data fra <strong>for</strong>søg med mennesker<br />
anvendes biologisk plausible data fra dyre<strong>for</strong>søg (IARC Vol 46, 1989).<br />
Andre potensvurderinger, ifølge WHO´s rangordning, der anvendes ved<br />
<strong>for</strong>skellige institutter til risikovurdering <strong>af</strong> kræftvirkning i jord<strong>for</strong>ureningskomponenterne,<br />
er følgende faktorer (<strong>Environmental</strong> Resources Ltd., 1990):<br />
ADI (Acceptable Daily Intake) <strong>for</strong> ikke kræftfremkaldende stoffer som udtryk<br />
<strong>for</strong> kronisk toksicitet og denne faktor er en slags ”non-effekt” grænse.<br />
UCR (Unit Cancer Risk) <strong>for</strong> kræftfremkaldende stoffer defineres som den øvre<br />
grænse før cancer udvikles, således at enheden angiver den dosis, der medfører<br />
en negligibel livstidssandsynlighed <strong>for</strong> kræft med sandsynligheden 1/1000000.<br />
LD 50 værdier (Lethal Dosis) er udtryk <strong>for</strong> akut toksicitet og defineres som<br />
dødelig dosis <strong>for</strong> 50% <strong>af</strong> testpopulationen ved udsættelse <strong>for</strong> en enkelt dosis <strong>af</strong><br />
den respektive risikokomponent fra olie eller benzin<strong>for</strong>ureningen. Kun LD 50<br />
værdier <strong>for</strong> eksponering ved optagelse via føden, ved inhalering eller gennem<br />
huden anvendes. På baggrund <strong>af</strong> hver <strong>af</strong> de ovennævnte værdier gives stoffet<br />
33
point udfra størrelsen <strong>af</strong> toksiciteten og et samlet toksicitets-pointtal bestemmes<br />
som summen <strong>af</strong> (ADI eller UCR) + LD 50 (Andersen, 1994).<br />
Ad 3. Eksponeringen. Hverken evidens- eller potensvurdering siger noget om<br />
risikoens størrelse <strong>for</strong> de udsatte personer. Denne <strong>af</strong>hænger <strong>af</strong> hvor meget <strong>af</strong><br />
stofferne fra olie og benzin<strong>for</strong>ureningen i jorden som personerne udsættes <strong>for</strong><br />
gennem indtagelse, hudkontakt eller indånding. Et meget potent stof kan i<br />
praksis udgøre en meget lille risiko, hvis det findes i meget små koncentrationer<br />
og et lavpotent stof kan kvantitativt udgøre en stor risiko, hvis det findes i store<br />
koncentrationer. Kriterier <strong>for</strong> grænseværdi fastsættelsen <strong>af</strong>hænger <strong>af</strong><br />
<strong>for</strong>ventelige lokal-koncentrationer og mulighed <strong>for</strong> bestemmelse <strong>af</strong><br />
eksponeringens størrelse. Lister til udvælgelse og klassificering <strong>af</strong> de skadelige<br />
komponenter i den olie og benzin <strong>for</strong>urenede jord udarbejdes ved samstilling <strong>af</strong><br />
evidens, potens og <strong>for</strong>ekomst <strong>af</strong> stofferne i miljøet (AMI rapport nr. 50, 1999).<br />
Standardiseret risikovurdering:<br />
En standardiseret metode til risikovurdering <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>ureningens miljø-effekter<br />
fra olie og benzin sker ud fra det grundlæggende koncept ”prioritering <strong>af</strong><br />
miljøindsatsen og mest mulig miljø <strong>for</strong> pengene”, ifølge OM´s Kvalitetsmanual<br />
<strong>af</strong> 1. sep. 1997. Retningslinjerne <strong>for</strong> risikovurdering ud fra kvalitetmanualen<br />
sker som illustreret i figur 4.2 neden<strong>for</strong>. Det fremgår, at fra <strong>for</strong>ureningskilden<br />
sker der via <strong>for</strong>skellige spredningsveje en <strong>for</strong>deling i miljøet, hvorved der via<br />
<strong>for</strong>skellige eksponeringsveje sker påvirkning <strong>af</strong> <strong>for</strong>skellige målgrupper.<br />
Tilladelige påvirkninger <strong>af</strong> <strong>for</strong>skellige målgrupper (mennesker, dyr, planter, fisk,<br />
drikkevandsressourcer) <strong>for</strong>årsaget <strong>af</strong> oliekomponenter er i vid udstrækning<br />
behandlet som led i fastsættelse <strong>af</strong> grænseværdier/ acceptkriterier, fx <strong>for</strong>ud<br />
fastlagte kriterier opstillet <strong>af</strong> de lokale/regionale myndigheder,<br />
drikkevandskriterier, toksikologiske kvalitets-kriterier <strong>for</strong> jord og grundvand,<br />
34
acceptkriterier <strong>for</strong> mikrobiologisk renset jord, luftvejledninger og<br />
miljørapporteringer om benzin og dieselolie<strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong>.<br />
Figur 4.2: Grundlag <strong>for</strong> risikovurderingen <strong>af</strong> <strong>for</strong>urenings problemet.<br />
Komponenter fra olie/benzin <strong>for</strong>urening når via jordnedsivning målgruppen<br />
Kilder Spredningsveje Fordeling i<br />
miljø<br />
Spild: -olie<br />
-benzin<br />
-petrolium<br />
Eksponeringsveje Påvirkning<br />
<strong>af</strong><br />
målgrupper<br />
Underjordiske Udvaskning Jordmiljø Hudkontakt Mennesker –<br />
tanke<br />
Afgasning<br />
(adsorption)<br />
Indånding<br />
toksiske<br />
effekter<br />
Planter/dyr<br />
Ledninger Atmosfære Indtagelse Kvalitetskriterier<br />
Bio/kemisk<br />
(bioakkumulering) Acceptkriterier<br />
omsætning<br />
Grundvand<br />
Overfladevand<br />
Hæmning/optagelse<br />
Vandværk/å/sø: -<br />
toksiske effekter<br />
4.2.3Generel vurdering <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningskomponenternes effekt på mennesker<br />
Optagelsen i kroppen <strong>af</strong> kemikalier fra olie og benzin<strong>for</strong>ureningen sker fra<br />
omgivelserne gennem munden til mavetarm (gastrointestinal) kanalen. Stoffer i<br />
væskefasen eller i <strong>for</strong>m <strong>af</strong> partikulært støv inhaleres til lungerne, mens en<br />
mindre del, eventuelt opløst i et medium, optages ved direkte hudkontakt. Hvad<br />
der efterfølgende sker ved kroppens kontakt med miljø kemikalierne optræder<br />
på 3 niveauer og følger 3 ruter, som illustreret i næste figur 4.3 , der viser et<br />
skematisk billede <strong>af</strong> absorptionen, distributionen og ekskretionen <strong>af</strong> kemiske<br />
stoffer i det menneskelige legeme. Metaller og benzen<strong>for</strong>bindelser (PAH)<br />
kommer ind i de 3 <strong>for</strong>delingsveje gennem føden, luften og kontaktstoffer og<br />
distribueres videre til kroppens organer, hvor miljø kemikalierne deponeres i<br />
35
fedtvæv og knogler eller udskilles gennem fæces, respiration, urin eller ved<br />
sekretion (Rodricks, 1997).<br />
For mennesker er de konkrete eksponeringsveje indtagelse <strong>af</strong> jord og støv,<br />
indånding <strong>af</strong> gasarter eller jordpartikler, hudkontakt med jord og endelig<br />
spisning <strong>af</strong> <strong>af</strong>grøder (Kvalitetsmanual: Standard <strong>for</strong> risikovurdering, 1997).<br />
Figur 4.3: Eksponeringsveje<br />
EKSPONERING<br />
Mad og<br />
vand<br />
Luft<br />
Forbrugerprodukter(med<br />
direkte kontakt med legemet)<br />
ABSORBTION<br />
Fødeindtagelse<br />
Inhalation Hud eller<br />
øjenkontakt<br />
Mavetarmkanal Lunger<br />
DISTRIBUTION<br />
Lever<br />
Galdeblærer<br />
Blod og lymfe<br />
(Hjerte, blodkar<br />
og<br />
lymfesystem)<br />
Andre Organer<br />
Ekstra cellulære<br />
væsker<br />
Depot<br />
Fedtvæv<br />
Lunger Nyre Sekretionskirtler Knogler<br />
Urinblære<br />
Fæces Expireret luft Urin Sekretioner<br />
EKSKRETION<br />
(Kvalitetsmanual, 1997)<br />
36
Vurderingen <strong>af</strong> generelle skadevirkninger fra <strong>for</strong>ureningskomponenterne i olie<br />
og benzin omfatter hhv. a) generel virkningsmekanisme, b) stoffets fysisk/<br />
kemiske egenskaber, c) udbredelsen og omfanget <strong>af</strong> jordanvendelsen og d)<br />
målgruppen <strong>for</strong> eksponeringen (AMI rapport nr. 50, 1999).<br />
Ad a) Analysen <strong>af</strong> virkningsmekanismer beskrevet i OECD guidelines opdeles i<br />
tests <strong>for</strong> genmutationer, tests <strong>for</strong> kromosomaberrationer (<strong>for</strong>andringer) og tests<br />
<strong>for</strong> DNA effekter. Disse tests omfatter hhv. screening <strong>af</strong> mutagener og<br />
carcinogener, tests til bekræftelse <strong>af</strong> in vitro aktivitet (laboratorie<strong>for</strong>søg med<br />
levende dyr) og endelig tests på kønsceller, som kan bruges til bedømmelse <strong>af</strong><br />
genetisk risiko. Positive resultater fra disse tests anvendes i bedømmelsen <strong>af</strong><br />
<strong>for</strong>ureningskomponenternes cancerfremkaldende egenskaber som supplerende<br />
evidens (fx i IARC).<br />
Ad b) Flygtige stoffer har større hud penetration end faste stoffer og der<strong>for</strong> har<br />
de fysisk/kemiske parametre i risikokomponenterne i olie og benzin <strong>for</strong>urenet<br />
jord betydning <strong>for</strong> skadevirkningerne. Disse parametre er stoffernes<br />
tilstands<strong>for</strong>m (fast, flydende, luft<strong>for</strong>mig/gas), stoffernes damptryk og<br />
<strong>for</strong>dampelighed, penetrationsevnen ( fedtopløselighed), vandopløselighed og<br />
kemiske stabilitet.<br />
Ad c) Udbredelsen <strong>af</strong> det <strong>for</strong>urenede jordområde ved geogr<strong>af</strong>isk kortlægning og<br />
omfanget <strong>af</strong> <strong>for</strong>brug/salg <strong>af</strong> olie og benzin giver viden om, i hvilke mængder<br />
eksponeringen aktuelt <strong>for</strong>egår.<br />
Ad d) Målgruppen <strong>for</strong> eksponeringen er <strong>af</strong>gørende <strong>for</strong> hvilken generel skadevirkning,<br />
der er risiko <strong>for</strong>. Hvis en børnehave eller et gartneri anlægges på<br />
<strong>for</strong>urenet jord vil målgruppen have større eksponering <strong>for</strong> bly og Benz(a)pyren<br />
end hvis området overdækkes med et fast lag <strong>af</strong> cement (<strong>for</strong>udsat der finder en<br />
begrænset jordnedsivning sted).<br />
37
4.2.4 Specifikke skadevirkninger<br />
Benzin og dieselolie indeholder en meget lang række additiver (Arbejdsrapport<br />
fra Miljøstyrelsen nr.48, 1994) med specifikke skadevirkninger, som det vil<br />
blive <strong>for</strong> omfattende at inddrage her. Der<strong>for</strong> er kun derivaterne <strong>af</strong> bly<br />
(tetraethylbly, tetramethylbly), som tidligere var tilladte benzin additiver<br />
anvendt som eksempel i det følgende.<br />
Jord<strong>for</strong>urening <strong>af</strong> blyadditiver i benzin:<br />
Kemiske stoffer varierer meget med hensyn til absorptionen i mavetarmkanalen.<br />
Nogle stoffer absorberes ikke i kroppen. Andre kemiske <strong>for</strong>bindelser<br />
optages delvist og endelig optages nogle bestemte kemikalier med stor rate. Bly,<br />
der tidligere tilsattes benzin <strong>for</strong> at hindre motorbankning, har en høj<br />
absorberings rate på ca. 50%, men raten <strong>for</strong>mindskes når tungmetallet<br />
<strong>for</strong>ekommer i bestemte uopløselige kemiske tilstande eller associeres med<br />
bestemte <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> medium som fx tør maling eller tør jord.<br />
Der er lavet en del undersøgelser over den gastrointestinale absorption. Og det<br />
viser sig, at der er stor individuel <strong>for</strong>skel på absorptionsgraden mellem<br />
mennesker <strong>for</strong> det samme kemiske stof. Absorptionen influeres <strong>af</strong> individuelle<br />
faktorer som alder, køn, helbredsmæssig status og enddog ernæringsmæssige<br />
vaner. Mavetarmkanalen er ikke fuldt udviklet hos mennesker før efter ca. 24<br />
måneder efter fødslen og børn absorberer metaller som fx bly og særlige andre<br />
organiske <strong>for</strong>bindelser med større optagelsesrate end voksne.<br />
Da <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>søgsdyregrupper responderer <strong>for</strong>skelligt på samme dosis <strong>af</strong> et<br />
kemikalium kan mennesker have større følsomhed <strong>for</strong> komponenter i olie/benzin<br />
<strong>for</strong>urenet jord end <strong>for</strong>søgsdyrene udviste. Der<strong>for</strong> kan det ikke udelukkes, at<br />
farligheden <strong>af</strong> enkelte <strong>for</strong>urenings-komponenter - eller særligt når der optræder<br />
flere risikoklassificerede komponenter samtidig med synergieffekt (fælles ny<br />
38
effekt), kan være større end hidtil antaget (Rodricks 1997). Efterfølgende<br />
risikovurderes hovedkomponenterne i olie/benzin <strong>for</strong>urenet jord.<br />
4.2.5 Specifik risikovurdering <strong>af</strong> effekterne <strong>af</strong> BTEX´erne og PAH´erne<br />
BTEX´erne:<br />
Tabel 4.1: Skadevirkningen <strong>af</strong> BTEX`erne i olie/benzin <strong>for</strong>urenet jord<br />
Risikovurdering Benzen toluen ethylbenzen o/m/pxylener<br />
1) Toksikologi Carcinogen Hjerneskader Mangler data Neurotoksisk<br />
Miljørisikoeffekter Bioakkumulering Mangler data Bioakkumulering Mangler data<br />
ADI-værdier<br />
(voksne)(my g/kg)<br />
UCR-værdier<br />
(mg/kg/dag)<br />
Rangordning efter<br />
0,280 0,430 >2000ppm 229<br />
0,052 Mangler data Mangler data Mangler data<br />
3,8 x 10 3 5,0 x 10 3 Mangler data 4,3 x 10 3<br />
toksicitet LD 50<br />
(mg/kg)<br />
Toksicitets-<br />
6 point<br />
2 point<br />
Mangler data<br />
1 point<br />
score(ADI<br />
eller<br />
høj toksicitet<br />
middel<br />
lav toksicitet<br />
UCR) + LD 50 =<br />
toksicitet<br />
(Andersen, 1994)<br />
Registreret farlighed <strong>af</strong> BTEX`erne ud fra ovenstående tabel:<br />
Disse <strong>for</strong>bindelser har flere mulige påvirkningsveje på miljø og sundhed (Preslo<br />
1989).<br />
Benzen: Carcinogen effekt og bioakkumulering er registreret (Borden 1997).<br />
Toluen:<br />
Hjerneskader og plantetoksiske effekter er registreret (Andersen,<br />
1994).<br />
39
Ethylbenzen:<br />
Luftvejsirritationer er påvist ved inhalation <strong>af</strong><br />
<strong>af</strong>dampning, samt øjenirritationer (Andersen 1994).<br />
O/m/p-xylener:<br />
Optagelse i organismen ved hudkontakt med<br />
neurotoksiske effekter på mennesker (Andersen 1994).<br />
PAH´erne:<br />
Tabel 4.2: Skadevirkningen <strong>af</strong> PAH`er i olie/benzin <strong>for</strong>urenet jord<br />
Risikovurdering Naphthalen Phenanthren Benz(a)pyren Flouranthen<br />
1) Toksikologi Hudirritation Mangler data Meget Mangler data<br />
carcinogent<br />
Miljørisikoeffekter Bioakkumulering<br />
Mangler data Bioakkumulering Mangler data<br />
ADI-værdier 140 40 0,00028 Mangler data<br />
(voksne)(my g/kg)<br />
UCR-værdier Mangler data Mangler data 11,5 Mangler data<br />
(mg/kg/dag)<br />
Rangordning efter Mangler data Mangler data 50 Mangler data<br />
toksicitet LD 50<br />
(mg/kg)<br />
Toksicitets-<br />
Mangler data Mangler data 10 point<br />
Mangler data<br />
score(ADI<br />
eller<br />
særdeles<br />
høj<br />
UCR) + LD 50 =<br />
toksicitet<br />
(Andersen, 1994 )<br />
Registreret farlighed <strong>af</strong> PAH`erne ud fra ovenstående tabel:<br />
Disse <strong>for</strong>bindelser adsorberer hovedsageligt på jordpartikler (Preslo 1989) og er<br />
tungt opløselige i miljøet, samt akkumulerbare i fedtvæv, muskler og knogler<br />
(Miljø og teknologi, 2000 og Rodricks, 1997).<br />
Naphthalen: Hudirritationer er registreret (Andersen, 1994).<br />
Benz(a)pyren:<br />
Toksikologiske <strong>for</strong>søg med dyr påviser signifikans <strong>for</strong><br />
40
carcinogenicitet med meget lave ADI og VSD-værdier<br />
og der er registreret bioakkumulering (IARC Vol. 46,<br />
1989).<br />
4.3 Sammenfatning<br />
Hoved<strong>af</strong>snit 4 har beskæftiget sig med impact delen fra DPSIR analyserammen.<br />
Det fremgår <strong>af</strong> de <strong>for</strong>egående tabeller og karakteristikker <strong>af</strong> hhv. BTEX og<br />
PAH-<strong>for</strong>bindelserne, at særligt benzen og benz(a)pyren bør overvåges med<br />
henblik på, at registrere og imødegå skadevirkninger på miljø og sundhed.<br />
Omfanget <strong>af</strong> den aktuelle <strong>for</strong>urening kan være begrænset, men den samlede sum<br />
<strong>af</strong> kontaminering i miljøet er ganske givet betragtelig og eskalerende. Da<br />
kumulative effekter med u<strong>for</strong>udsigelige langtidsvirkninger kan <strong>for</strong>ventes, bør<br />
fjernelse <strong>af</strong> flest mulige <strong>for</strong>ureningskilder fra olie/benzin kontamineret jord så<br />
vidt muligt søges tilstræbt. Ud fra ovenstående argumentation konkluderes det<br />
her, at prisen <strong>for</strong> disse oprydninger er en inkommensurabel størrelse, der ikke<br />
kan måles op imod risici <strong>for</strong> carcinogenicitet eller anden farlighed.<br />
41
5. Lovgivning og finansiering inden<strong>for</strong> jord<strong>for</strong>ureningsområdet<br />
På grund <strong>af</strong> de eksisterende <strong>for</strong>ureninger, der skyldes udledninger <strong>af</strong> olie og<br />
benzin fra tankstationer er der i <strong>af</strong>snit 4 gjort rede <strong>for</strong> disse stoffers trussel mod<br />
sundhed og miljø. Hoved<strong>af</strong>snit 5 behandler de respons tiltag der er indført med<br />
lovgivningen <strong>for</strong> at imødekomme olie<strong>for</strong>ureningsproblemet.<br />
5.1 Den tidligere lovgivning<br />
I 1990 blev Affaldsdepotloven vedtaget. Med denne lov blev det muligt at<br />
<strong>for</strong>etage oprydning <strong>af</strong> <strong>grunde</strong> med ældre <strong>for</strong>ureninger , dvs. <strong>for</strong>ureninger som<br />
var sket før henholdsvis 1972, 1974 og 1976, hvor reguleringen <strong>af</strong> bortsk<strong>af</strong>felse<br />
<strong>af</strong> olie<strong>af</strong>fald, regulering <strong>af</strong> lossepladser og regulering <strong>af</strong> bortsk<strong>af</strong>felse <strong>af</strong><br />
kemikalie<strong>af</strong>fald trådte i kr<strong>af</strong>t. Amterne skulle efter <strong>af</strong>faldsdepotloven <strong>for</strong>etage<br />
kortlægning, undersøgelse, registrering og oprydning <strong>af</strong> de <strong>grunde</strong>, som var<br />
<strong>for</strong>urenet før de nævnte årstal. Finansieringen <strong>af</strong> oprydningerne skete via<br />
depotlovsmidler, som fulgte med Affaldsdepotloven (Moe, 1992).<br />
5.1.1 Den tidligere lovgivnings betydning <strong>for</strong> regulering <strong>af</strong> <strong>benzin<strong>for</strong>urenede</strong><br />
<strong>grunde</strong><br />
For oprydning <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureninger fra benzinstationer havde det betydning, om<br />
<strong>for</strong>ureningen var sket før eller efter den 1. november 1972, hvor regelsættet <strong>for</strong><br />
bortsk<strong>af</strong>felse <strong>af</strong> olie<strong>af</strong>fald trådte i kr<strong>af</strong>t. Dette betød, at fandtes der en<br />
olie<strong>for</strong>urening på en grund skulle det vurderes, om den væsentligste del <strong>af</strong><br />
<strong>for</strong>ureningen var sket før eller efter den 1. november 1972. Hvis <strong>for</strong>ureningen<br />
var sket før 1. november 1972 faldt den ind under Depotloven, og Amtet var<br />
myndighed og kunne i det omfang, der var økonomiske midler hertil, <strong>for</strong>etage<br />
undersøgelse og oprydning <strong>af</strong> <strong>grunde</strong>n. Forureneren blev ikke stillet til ansvar<br />
<strong>for</strong> <strong>for</strong>ureningen på grund <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningens alder, da der ikke fandtes et regelsæt,<br />
som regulerede området på det tidspunkt (Moe, 1992).<br />
42
5.2 Den nye jord<strong>for</strong>ureningslov<br />
De skitserede problemer gav sig udslag i, at der i 1996 blev udarbejdet en<br />
betænkning fra Miljøstyrelsen om <strong>for</strong>urenet jord, som senere dannede grundlag<br />
<strong>for</strong> den nye Jord<strong>for</strong>ureningslov <strong>af</strong> 2. juni 1999 (Miljøstyrelsen, 1996), som trådte<br />
i kr<strong>af</strong>t den 1. januar 2000. Hele jord<strong>for</strong>ureningsområdet er nu samlet i<br />
jord<strong>for</strong>ureningsloven, som bl.a. <strong>af</strong>løser Affaldsdepotloven. Formålet med loven<br />
er at sikre en sammenhængende og <strong>for</strong>bedret indsats mod jord<strong>for</strong>ureninger <strong>for</strong> at<br />
beskytte drikkevandsressourcerne, befolkningens sundhed og miljøet i øvrigt.<br />
Samtidig skal loven sikre en sammenhængende regulering <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>urening,<br />
som indbefatter alle <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> jord<strong>for</strong>urening, uanset dennes karakter og<br />
tilblivelse. Loven betyder endvidere, at der skabes et grundlag <strong>for</strong>, at<br />
myndighederne i højere grad kan <strong>for</strong>etage en samlet prioritering og koordination<br />
<strong>af</strong> indsatsen over <strong>for</strong> jord<strong>for</strong>urening. Alle <strong>for</strong>ureninger, som sker efter den 1.<br />
januar 2001, er omfattet <strong>af</strong> loven (Jord<strong>for</strong>ureningsloven, 1999).<br />
Jord<strong>for</strong>ureningsloven indeholder et meget omfattende regelsæt, hvor dele her<strong>af</strong><br />
kan - <strong>af</strong>hængig <strong>af</strong> den konkrete sag - have mere eller mindre betydning <strong>for</strong><br />
regulering <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>ureninger fra benzinstationer. I det efterfølgende vil der<br />
blive fokuseret på de mere gængse principper i loven.<br />
5.2.1 Den offentlige indsats<br />
Amterne <strong>for</strong>tsætter arbejdet med kortlægning <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>ureninger. I modsætning<br />
til tidligere vil alle jord<strong>for</strong>ureninger, uanset hvordan eller hvornår <strong>for</strong>ureningen<br />
er sket, være omfattet <strong>af</strong> kortlægningen. Kortlægningen skal være ensartet på<br />
tværs <strong>af</strong> amterne, således at kortlægningen kan skabe et overblik, som danner<br />
grundlag <strong>for</strong> den efterfølgende prioritering <strong>af</strong> den offentlige indsats.<br />
43
Amterne udarbejder en oversigt over den offentlige indsats. Oversigten<br />
indeholder oplysning om, på hvilke arealer, der skal <strong>for</strong>etages undersøgelser<br />
eller <strong>af</strong>værge<strong>for</strong>anstaltninger, herunder oprydning, samtidig med en prioritering<br />
<strong>af</strong> den offentlige indsats. Indsatsen skal prioriteres under hensyntagen til miljø,<br />
sundhed og inden <strong>for</strong> den udstukne økonomiske ramme. Den offentlige indsats<br />
skal således koncentreres om de arealer, hvor <strong>for</strong>ureningen kan have en skadelig<br />
virkning på grundvand til drikkevands<strong>for</strong>syning eller skadelig virkning på<br />
mennesker i boligområder, børneinstitutioner eller offentlige legepladser<br />
(Revsbech, 1999).<br />
Det er nu ikke længere tidsgrænser, som <strong>af</strong>gør, om en <strong>for</strong>urenet grund er<br />
omfattet <strong>af</strong> den offentlige indsats mod jord<strong>for</strong>urening. Der vil stadig blive<br />
<strong>for</strong>etaget en offentlig finansieret oprydning, men den offentlige indsats er<br />
subsidiær i <strong>for</strong>hold til at meddele påbud til <strong>for</strong>ureneren. Det vil sige, at<br />
myndighederne først skal have anvendt alle midler i <strong>for</strong>m <strong>af</strong> påbud,<br />
indskærpelse og om muligt politianmeldelse over<strong>for</strong> <strong>for</strong>ureneren. Hvis<br />
myndighederne må opgive at <strong>for</strong>følge <strong>for</strong>ureneren, vil sagen blive omfattet <strong>af</strong><br />
den offentlige indsats, og <strong>for</strong>ureningen optages i amtets oversigt (Revsbech,<br />
1999).<br />
5.2.2 Regulering <strong>af</strong> fremtidige jord<strong>for</strong>ureninger<br />
Med jord<strong>for</strong>ureningsloven er der indført objektivt <strong>for</strong>ureneransvar <strong>for</strong> fremtidige<br />
<strong>for</strong>ureninger (Revsbech, 1999). I <strong>for</strong>bindelse med jord<strong>for</strong>ureninger fra<br />
benzinstationer, der sker efter den 1. januar 2001, betyder dette, at <strong>for</strong>ureneren<br />
har ansvaret <strong>for</strong> <strong>for</strong>ureningen og skal <strong>for</strong>etage og betale <strong>for</strong> oprydningen, også<br />
selv om vedkommende ikke har handlet u<strong>for</strong>svarligt, overtrådt regler eller vilkår<br />
i en eventuel godkendelse <strong>af</strong> anlægget. I tilfælde <strong>af</strong> at <strong>for</strong>ureningen skyldes<br />
u<strong>for</strong>svarlig adfærd hos en ansat, en dårlig installation eller et hændeligt uheld<br />
44
m.v. er det tillige <strong>for</strong>ureneren, som er ansvarlig. Forureneren kan bl.a. være<br />
ejeren <strong>af</strong> benzinsalgsstedet eller den der driver benzinstationen. Det skal tilføjes<br />
at , <strong>for</strong>ureninger <strong>for</strong>årsaget <strong>af</strong> brand, hærværk og naturkatastrofer dog ikke er<br />
indbefattet i <strong>for</strong>ureneransvaret(Jord<strong>for</strong>ureningsloven, 1999).<br />
Når myndighederne konstaterer en jord<strong>for</strong>urening, er der flere muligheder <strong>for</strong><br />
udstedelse <strong>af</strong> påbud. Myndighederne kan <strong>for</strong> eksempel påbyde <strong>for</strong>ureneren at<br />
• <strong>for</strong>etage en nærmere undersøgelse <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>ureningen (undersøgelsespåbud)<br />
• <strong>for</strong>etage oprydning <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningen og i <strong>for</strong>bindelse hermed påbyde, at<br />
genoprette den hidtidige tilstand (oprydningspåbud)<br />
• <strong>for</strong>etage <strong>af</strong>hjælpende <strong>for</strong>anstaltninger<br />
Et påbud til <strong>for</strong>urener skal være miljømæssigt be<strong>grunde</strong>t, og der skal ved<br />
meddelelse <strong>af</strong> påbud tages hensyn til proportionalitetsprincippet. Udfra det<br />
<strong>for</strong>valtningsretlige proportionalitetsprincip skal myndigheden undgå, at<br />
udgifterne, som pålægges <strong>for</strong>ureneren i en jord<strong>for</strong>ureningssag, ikke bliver<br />
u<strong>for</strong>holdsmæssigt omkostningskrævende i <strong>for</strong>hold til <strong>for</strong>ureningens omfang, den<br />
tilsigtede miljøgevinst og kravet om genopretning. Ved genopretning <strong>for</strong>stås, at<br />
<strong>for</strong>ureningen skal fjernes svarende til ”situationen før <strong>for</strong>ureningshændelsen<br />
indtr<strong>af</strong> (Revsbech, 1999).<br />
Som noget nyt hviler et påbud på virksomheden og ejendommen. Både sælger<br />
og køber kan således få påbud om at rydde op. Endvidere er der indført en<br />
<strong>for</strong>ældelsesregel i loven, som betyder, at påbud ikke kan meddeles, hvis der er<br />
gået 30 år eller mere efter ophøret <strong>af</strong> den produktionsmetode eller anvendelsen<br />
<strong>af</strong> det anlæg, der <strong>for</strong>årsagede eller kunne <strong>for</strong>årsage <strong>for</strong>ureningen. Det er<br />
be<strong>grunde</strong>t i, at det i realiteten kan være vanskeligt at fastslå, hvornår en konkret<br />
<strong>for</strong>urenende episode har fundet sted (Miljøstyrelsen orientering nr.8, 2001).<br />
45
5.2.3 Regulering <strong>af</strong> eksisterende <strong>for</strong>ureninger<br />
Miljøbeskyttelsesloven indeholder <strong>for</strong>tsat de <strong>for</strong>ebyggende bestemmelser om<br />
beskyttelse <strong>af</strong> miljøet. Hvis myndighederne konstaterer et ulovligt <strong>for</strong>hold på en<br />
benzinstation, er der stadig mulighed <strong>for</strong> at anvende miljøbeskyttelsesloven til at<br />
meddele påbud om at <strong>af</strong>værge eller fjerne en eventuel jord<strong>for</strong>urening, som er<br />
sket før 1. januar 2001 (Revsbech, 1999).<br />
Det kan sammenfattende konkluderes, at den nye jord<strong>for</strong>ureningslov har skabt et<br />
nyt grundlag <strong>for</strong> myndighedernes håndtering <strong>af</strong> fremtidige jord<strong>for</strong>ureninger, som<br />
kan få betydning <strong>for</strong> hvordan eventuelle jord<strong>for</strong>ureninger fra benzinstationer<br />
håndteres i fremtiden. Miljøbeskyttelseslovens bestemmelser vil stadig blive<br />
anvendt ved <strong>for</strong>ureninger, som er sket før 1. januar 2001, og det bevirker en<br />
<strong>for</strong>skel i myndighedsbehandlingen <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>ureningssager. For benzinstationer<br />
vil der være den <strong>for</strong>skel, at der ved krav om oprydning <strong>af</strong> ”nye” <strong>for</strong>ureninger<br />
herfra, ikke vil være <strong>af</strong>gørende om der er handlet culpøst i modsætning til<br />
”ældre” <strong>for</strong>ureninger, hvor myndigheden skal kunne bevise, at der er handlet<br />
ansvarspådragende, inden der fremsendes krav om oprydning.<br />
5.3 Forebyggelse <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>ureninger fra benzinstationer<br />
For at <strong>for</strong>ebygge fremtidige <strong>for</strong>ureninger fra anlæg med detailsalg <strong>af</strong> benzin er<br />
der vedtaget nye regler <strong>for</strong> indretning og drift <strong>af</strong> benzin- og dieselsalgsanlæg.<br />
Reglerne findes i bekendtgørelse om <strong>for</strong>ebyggelse <strong>af</strong> jord- og<br />
grundvands<strong>for</strong>urening fra benzin- og dieselsalgsanlæg nr. 555 <strong>af</strong> 9. juni 2001-<br />
også populært kaldet benzinstationsbekendtgørelsen (Bekendtgørelse, 2001).<br />
I bekendtgørelsen fastsættes en lang række tekniske krav til indretningen og<br />
driften <strong>af</strong> benzin- og dieselsalgsanlæg. Definitionen på de <strong>for</strong>skellige tekniske<br />
46
krav er beskrevet detaljeret i bekendtgørelsen. Hermed gengives et lille udpluk<br />
<strong>af</strong> kravene, som bl.a. omfatter<br />
• tæt belægning under standere, således der ikke kan ske nedsivning <strong>af</strong><br />
eventuel spild <strong>af</strong> motorbrændstof til jorden<br />
• placering <strong>af</strong> påfyldningsstudse inden<strong>for</strong> <strong>for</strong> den tætte belægning<br />
• dobbelt-væggede tanke med lækagekontrol <strong>af</strong> mellemrummene mellem<br />
væggene<br />
• væskeførende rør med lækagekontrol<br />
• <strong>af</strong>løb fra påfyldningspladsen til en benzin- og olieudskiller via sandfang<br />
• benzin- og olieudskillere skal indrettes med alarm <strong>for</strong> væskestand og<br />
lagtykkelse<br />
Både eksisterende og nye benzinstationer skal opfylde kravene i<br />
benzinstationsbekendtgørelsen. Nye benzinstationer skal opfylde alle tekniske<br />
krav til indretning og drift med det samme, eksisterende benzinstationer skal<br />
opfylde kravene inden<strong>for</strong> en årrække, og hermed vil alle anlæg opfylde de nye<br />
krav senest i år 2008.<br />
De samlede omkostninger som følge <strong>af</strong> bekendtgørelsen <strong>for</strong>ventes at være 0,8 –<br />
1 milliard kroner. For at fremskynde efterlevelse <strong>af</strong> kravene inden den sidste<br />
frist, gives en <strong>af</strong>giftslettelse. Når et anlæg er udført eller moderniseret efter<br />
reglerne, er der en <strong>af</strong>giftslettelse på 3 øre /liter benzin frem til 2005 (OK`tuelt 4.<br />
2001). Afgiftslettelsen betyder, at samfundet tilskynder branchen til at efterleve<br />
kravene inden tidsfristens udløb. Det valgte middel til efterlevelse <strong>af</strong> gældende<br />
lovgivning må <strong>for</strong>modes at have indvirkning på opfyldelse <strong>af</strong> kravene inden<br />
tidsfristens udløb <strong>for</strong> de benzinstationer, som ønsker <strong>for</strong>tsat drift.<br />
47
Effekten <strong>af</strong> de nye <strong>for</strong>ebyggende regler <strong>for</strong>ventes at <strong>for</strong>anledige til minimering<br />
<strong>af</strong> jord<strong>for</strong>ureninger fra benzinstationer i fremtiden. Sideeffekten <strong>af</strong> reglerne<br />
vurderes at være et mindre muligt <strong>for</strong>ureningspotentiale, idet reglerne kan være<br />
en medvirkende årsag til lukning <strong>af</strong> benzinstationer på grund <strong>af</strong> de økonomiske<br />
omkostninger, som kravene medfører.<br />
Vedtagelse <strong>af</strong> den nye jord<strong>for</strong>ureningslov betyder bl.a., at det nu er entydigt, at<br />
det er <strong>for</strong>ureneren, som har det fulde økonomiske ansvar <strong>for</strong> en eventuel<br />
jord<strong>for</strong>urening og oprydning her<strong>af</strong>. Dette <strong>for</strong>hold må <strong>for</strong>modes at tilskynde til<br />
<strong>for</strong>ebyggelse <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>ureninger, da en oprydning <strong>af</strong> en <strong>for</strong>urenet grund kan<br />
være meget omkostningskrævende .<br />
De nye regeltiltag sammenholdt med den nye jord<strong>for</strong>ureningslov vurderes<br />
således at skabe grundlaget <strong>for</strong> <strong>for</strong>ebyggelse <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>ureninger fra<br />
benzinstationer i fremtiden. De gamle jord<strong>for</strong>ureninger er dog ikke omfattet <strong>af</strong><br />
disse reguleringer, hvilket skaber en række problematiske <strong>for</strong>hold, som vil blive<br />
behandlet i det følgende.<br />
5.4 Ansvarsplacering<br />
Da ingen har lyst til at påtage sig de udgifter, en oprensning medfører, er det<br />
nødvendigt at få placeret ansvaret <strong>for</strong> oprensningen, før en oprensning kan<br />
begynde. Dette <strong>af</strong>snit vil beskæftige sig med ansvarsplaceringen <strong>for</strong><br />
jord<strong>for</strong>ureninger.<br />
5.4.1 Udvikling i lovgivningen<br />
Jord<strong>for</strong>urening var indtil en gang midt i 1960`erne et ikke eksisterende problem<br />
eller rettere, problemet var ikke opdaget. Såvel hos sagkundskaben som hos den<br />
almene befolkning var der en generel opfattelse <strong>af</strong>, at jorden havde en<br />
48
selvrensende effekt. Udledning og deponering <strong>af</strong> farlige stoffer i jorden var<br />
der<strong>for</strong> en anerkendt måde at slippe <strong>af</strong> med farlige stoffer på (Moe,1992 og<br />
Johannessen,1994).<br />
I slutningen <strong>af</strong> 1960`erne stod det klart, at udledning og deponering <strong>af</strong><br />
miljøfremmede stoffer til jorden kunne skabe problemer. Dette førte til<br />
indførelse <strong>af</strong> regler på området. I 1970 blev der med hjemmel i<br />
vand<strong>for</strong>syningsloven udstedt en bekendtgørelse om nedgravede olietanke. I<br />
1972, 1974 og 1976 blev der indført en række konkrete love om olie og<br />
kemikalie<strong>af</strong>fald. I 1983 blev kemikalie<strong>af</strong>faldsdepotloven vedtaget, men denne<br />
lov sigtede mod nedgravede gifttromler og ikke mod udsivning fra olie og<br />
benzintanke. Affaldsdepotloven fra 1990 indeholder derimod også regler <strong>for</strong> olie<br />
og <strong>benzin<strong>for</strong>urenede</strong> <strong>grunde</strong> (Moe,1992). Senest lovgivning på området er<br />
jord<strong>for</strong>ureningsloven, der trådte i kr<strong>af</strong>t i 2000.<br />
5.4.2 Fortidens Synder<br />
Fælles <strong>for</strong> alle de vedtagne regler på området er, at de sigter fremad.<br />
Reguleringen gælder kun <strong>for</strong> virksomhedernes fremtidige indretning <strong>af</strong> tanke og<br />
andre opbevarings<strong>for</strong>anstaltninger (Johannessen,1994).<br />
Dette medfører at princippet om objektivt ansvar ikke kan håndhæves <strong>for</strong><br />
jord<strong>for</strong>ureninger, der er sket, før de regulerende regler er trådt i kr<strong>af</strong>t. At en<br />
<strong>grunde</strong>jer besidder en <strong>for</strong>urenet grund, og at en virksomhed er årsag til en<br />
<strong>for</strong>urening er dermed ikke ensbetydende med at <strong>grunde</strong>jeren og virksomheden<br />
kan kendes ansvarlig <strong>for</strong> <strong>for</strong>ureningen (Johannessen,1994). For at en<br />
virksomhed kan kendes ansvarlig <strong>for</strong> en <strong>for</strong>urening skal de erstatningsretlige<br />
regler om culpa være opfyldt. En culpøs eller ansvarspådragende handling<br />
kræver, at virksomhed uagtsomt eller <strong>for</strong>sætligt har overtrådt gældende regler,<br />
49
eller at virksomheden eventuelt har handlet mod bedre viden, dvs. med<br />
bevidsthed om skadevirkning <strong>af</strong> virksomhedens udledning (Moe,2000).<br />
Ydermere gælder der en 20-årig <strong>for</strong>ældelsesfrist som ved alle andre<br />
erstatningsretlige sager. Det vil sige, at det ikke kan lade sig gøre at placere et<br />
retligt ansvar <strong>for</strong> <strong>for</strong>ureninger, der er mere end 20 år gamle (Wenzel,2001).<br />
5.4.3 Retsstillingen <strong>for</strong> gamle <strong>for</strong>ureninger<br />
To domme illustrerer retsstillingen <strong>for</strong> de “gamle” jord<strong>for</strong>ureninger. I Rockwool<br />
sagen (U1991.674H) havde Rockwool international a/s anlagt sag mod Høje<br />
Taastrup Kommune og Miljøstyrelsen med påstand om, at de to instanser skulle<br />
tilbagebetale de udgifter Rockwool havde h<strong>af</strong>t i <strong>for</strong>bindelse med et påbud fra<br />
kommunen om oprensning <strong>af</strong> en grund, der var <strong>for</strong>urenet med olie fra nogle<br />
gamle tanke. Rockwool havde i 1962 købt <strong>grunde</strong>n med henblik på senere<br />
udvidelse. I <strong>for</strong>bindelse med købet blev det kontrolleret at olietankene på<br />
<strong>grunde</strong>n var tomme. Da Rockwool i 1987 ville bygge en ny<br />
administrationsbygning på <strong>grunde</strong>n blev olie<strong>for</strong>ureningen omkring tankene<br />
opdaget. Kommunen og senere Miljøstyrelsen, der var ankeinstans, gav<br />
Rockwool påbud om at oprense <strong>grunde</strong>n (Moe,1992). Af domsudskriften<br />
fremgår det, at højesteret har lagt til grund <strong>for</strong> sin dom, at <strong>for</strong>ureningen er sket<br />
før Rockwool overtog <strong>grunde</strong>n og at Rockwool dermed “ikke havde eller burde<br />
have h<strong>af</strong>t kendskab til <strong>for</strong>ureningen” (Miljøstyrelsen,1991). Påbudet om<br />
oprensning havde der<strong>for</strong> ikke tilstrækkelig hjemmel, og kommunen og<br />
miljøstyrelsen blev dømt til at betale udgifterne til oprensningen<br />
(Miljøstyrelsen,1991). Dommen viser, at der ikke kan gøres et objektivt<br />
<strong>grunde</strong>jeransvar gældende, og at en culpøs handling dermed er nødvendig <strong>for</strong> at<br />
gøre en <strong>grunde</strong>jer/virksomhed juridisk ansvarlig <strong>for</strong> en given jord<strong>for</strong>urening.<br />
50
Cheminova II dommen (U1992.575H) illustrerer, hvordan der kan statueres<br />
culpa pga. handling mod bedre viden. Cheminova havde i perioden 1944-53<br />
henkastet produktions<strong>af</strong>fald og fejlproduktion på virksomhedens grund. I 1980<br />
konstateres det, at stofferne har nået grundvandet og en omfattende <strong>af</strong>værge<br />
pumpeordning bliver iværksat. Højesteret fastslog at Cheminova pga. sin høje<br />
faglige ekspertise burde have vidst hvor farlig de udledte stoffer var, og<br />
Cheminova burde have <strong>af</strong>holdt sig fra udledningen. Selv om der i domme blev<br />
statueret culpa blev Cheminova frikendt pga. erstatningsrettens 20 årig<br />
<strong>for</strong>ældelsesfrist (Moe,1992 og Moe,2000).<br />
Sammenfattende kan det altså konkluderes, at det er særdeles vanskeligt at få<br />
ansvaret placeret <strong>for</strong> en <strong>for</strong>urening, der fandt sted før den regulerende<br />
lovgivning trådte i kr<strong>af</strong>t.<br />
5.5 Finansieringen <strong>af</strong> oprydning<br />
Den manglende mulighed <strong>for</strong> ansvarsplacering har betydet, at man ikke har<br />
kunnet gøre <strong>for</strong>ureneren økonomisk ansvarlig <strong>for</strong> oprydningen. Finansiering fra<br />
<strong>grunde</strong>jers side på baggrund <strong>af</strong> et påbud fra det offentlige er der<strong>for</strong> som oftest<br />
umulig <strong>for</strong> gamle <strong>for</strong>ureninger. Finansieringen <strong>af</strong> oprydningen skal der<strong>for</strong><br />
tilvejebringes på en anden måde. Denne finansiering kan groft deles op i tre<br />
hoved<strong>for</strong>mer:<br />
5.5.1 Bygherre finansieret oprydning<br />
Når en bygherre påtænker at igangsætte et byggeprojekt, og når en <strong>grunde</strong>jer<br />
ønsker at anvende sin grund til et nyt <strong>for</strong>mål, kræver dette en tilladelse fra de<br />
offentlige myndigheder. Myndighederne kan i <strong>for</strong>bindelse med udstedelse <strong>af</strong> en<br />
sådan tilladelse knytte vilkår til denne tilladelse, hvis der vel at mærke er<br />
hjemmel til de pågældende vilkår. Hvis en grund er registreret som <strong>for</strong>urenet,<br />
51
kan myndighederne med hjemmel i både den tidligere <strong>af</strong>faldsdepotlov og den<br />
nugældende jord<strong>for</strong>ureningslov knytte et krav om oprensning eller<br />
<strong>af</strong>værge<strong>for</strong>anstaltninger til en byggetilladelse jf. jord<strong>for</strong>ureningsloven §8 stk. 2.<br />
For en ansøgning om ændret arealanvendelse gælder det dog, at hvis<br />
ansøgningen drejer sig om en mindre følsom anvendelse, kan der ikke stilles<br />
oprydningskrav (Wenzel,2001). Amtet kan f.eks. ved ansøgning om ændring <strong>af</strong><br />
arealanvendelse til bolig<strong>for</strong>mål, børneinstitution eller offentlig legeplads stille<br />
krav om, at jorden skal udskiftes i et nærmere defineret område, og at<br />
fritliggende jord skal overdækkes eventuelt tilsås med græs (Wenzel,2001).Hvis<br />
<strong>grunde</strong>jeren ønsker at anvende sin byggetilladelse eller tilladelse til ændret<br />
arealanvendelse, er han nødt til at opfylde tilladelsens vilkår og påtage sig<br />
omkostningerne ved oprensning/<strong>af</strong>værge<strong>for</strong>anstaltninger<br />
5.5.2 Frivillige <strong>af</strong>taler<br />
For det andet kan oprensningen finansieres <strong>af</strong> <strong>grunde</strong>jeren på frivillig basis.<br />
Grundejers incitamentet til at påtage sig denne udgift kan varierer. En husejer<br />
kan vælge oprense sin grund <strong>for</strong> derved at <strong>for</strong>øge husets værdi. Virksomheder<br />
kan vælge at <strong>for</strong>etage frivillig oprensning <strong>for</strong> at styrke et miljøvenligt image.<br />
Den 1/1-1995 var der samlet <strong>for</strong>etaget 235 frivillige oprensninger <strong>af</strong> <strong>for</strong>urenede<br />
<strong>grunde</strong>, så heller ikke her er aktivitetsniveauet stort (Andersen,1994 og<br />
Betænkning,1996).<br />
5.5.3 Offentlig finansieret oprydning<br />
Den tredje og sidste finansierings<strong>for</strong>m <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>urenings oprydninger finder<br />
sted er vha. depotlovsmidler. “Nyere” jord<strong>for</strong>ureninger fra benzinstationer, dvs.<br />
<strong>for</strong>ureninger som konstateres før den 1. januar 2001, vurderes også at kunne<br />
blive omfattet <strong>af</strong> den offentlige indsats, hvis der ikke er grundlag <strong>for</strong> at meddele<br />
påbud om oprydning. Depotlovgivningen <strong>for</strong>pligter altså de offentlige<br />
52
myndigheder til at <strong>for</strong>etage oprensning, når oprensning er påkrævet. Men der<br />
eksisterer ikke et tidskrav til myndighedernes oprensning, hvilket indebærer, at<br />
amternes aktivitetsniveau <strong>for</strong> oprensning er styret <strong>af</strong> størrelsen <strong>af</strong> de<br />
depotlovsmidler, der hvert år bliver <strong>af</strong>sat på finansloven (Betænkning,1996). Fra<br />
1990 til 1994 blev der fra offentlig side samlet <strong>af</strong>sat 750 mio. kr. til oprensning<br />
<strong>af</strong> alle typer jord<strong>for</strong>urening. Dette beløb dækkede oprensningen <strong>af</strong> 90 <strong>grunde</strong><br />
(Andersen,1994). Når man sammenligner de 90 oprensede <strong>grunde</strong> med de 10-<br />
12000 <strong>grunde</strong>/depoter, man i 1994 antog krævede oprensning, er det klart, at den<br />
offentlige indsats ikke står mål med behovet. I en lidt nyere artikel fra 1999 <strong>af</strong><br />
Bo Asmus Kjeldgaard (miljø og <strong>for</strong>syningsborgmester i København) fremgår<br />
det, at situationen ikke er blevet bedre. Han estimerer i artiklen, at alene<br />
oprensningen <strong>af</strong> børnehaver og legepladser i Københavns kommune vil koste<br />
220 mio. kr. Da staten kun <strong>af</strong>sætter 250-300 mio. kr. om året som skal <strong>for</strong>deles<br />
til alle amter og alle typer opgaver, er situationen meget utilfredsstillende<br />
(Kjeldgaard,1999).<br />
Både bygherre finansieret oprydning og oprydning pga. frivillige <strong>af</strong>taler<br />
undlader miljøprioritering, og begge <strong>for</strong>mer <strong>for</strong> oprydning indebærer i det hele<br />
taget en høj grad <strong>af</strong> tilfældighed <strong>af</strong> hvilke <strong>grunde</strong>, der bliver oprenset. Omfanget<br />
<strong>af</strong> <strong>af</strong>satte depotlovsmidler er begrænset og kan slet ikke stå mål med behovet.<br />
Da omfanget <strong>af</strong> bygherre finansieret oprydning og oprydning pga. frivillige<br />
<strong>af</strong>taler heller ikke er overvældende må det konkluderes, at disse oprydningstiltag<br />
er utilstrækkelige (Andersen,1994).<br />
5.6 Sammenfatning<br />
Den nye lovgivning kan i lyset <strong>af</strong> DPSIR analyserammen betragtes som et<br />
respons tiltag, der har gjort, at samfundets aktiviteter og de driving <strong>for</strong>ces, der<br />
styrer produktionen ikke længere skaber nye <strong>for</strong>ureninger eller pressure på<br />
53
miljøet. Den nye lovgivning har dog, som vist, ikke været tilstrækkelig respons<br />
på <strong>for</strong>tidens synder. De gamle <strong>for</strong>ureninger påvirker stadig miljøsituationen og<br />
har dermed en effekt på menneskets sundhed. De følgende <strong>af</strong>snit vil omhandle<br />
andre respons initiativer, der er iværksat i Danmark.<br />
54
6. Oliebranchens Miljøpulje<br />
Dette hoved<strong>af</strong>snit har til <strong>for</strong>mål at præsentere Oliebranchens Miljøpulje, som<br />
kan betragtes som et respons tiltag, der er iværksat pga. lovgivningens<br />
manglende evne til at håndtere de pressures og impacts, der er <strong>for</strong>bundet med<br />
“<strong>for</strong>tidens synder”. Afsnittet vil gøre rede <strong>for</strong> de <strong>for</strong>skellige aspekter og<br />
synspunkter, der knytter sig til puljeordningen.<br />
6.1 Baggrund <strong>for</strong> Oliebranchens Miljøpulje<br />
På baggrund <strong>af</strong> de omtalte problemer omkring oprydning <strong>af</strong> de <strong>for</strong>urenede<br />
benzin<strong>grunde</strong> indledte Oliebranchens Fællesrepræsentation en drøftelse med<br />
Miljøministeriet og Energiministeriet angående <strong>for</strong>slag om oprettelse <strong>af</strong> en pulje,<br />
som skulle sikre grundlaget <strong>for</strong> undersøgelse og oprydning <strong>af</strong> <strong>benzin<strong>for</strong>urenede</strong><br />
<strong>grunde</strong>. Hermed blev der skabt basis <strong>for</strong> oprettelsen <strong>af</strong> Oliebranchens Miljøpulje<br />
(OM). Aftalegrundlaget <strong>for</strong> OM blev underskrevet den 21. december 1992 <strong>af</strong><br />
Oliebranchens Fællesrepræsentation, Kommunernes Lands<strong>for</strong>ening,<br />
Amtsråds<strong>for</strong>eningen, Københavns- og Frederiksberg Kommuner og<br />
Miljøstyrelsen (Aftaler, 1992).<br />
OM blev oprettet med det <strong>for</strong>mål at sikre en oprydning <strong>af</strong> <strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong><br />
med nuværende eller tidligere detailsalgsanlæg <strong>for</strong> benzin- og<br />
mineralolieprodukter. Målet var således at:<br />
• gennemføre miljøprioriterede oprydninger<br />
• sikre en hurtigere oprydning inden<strong>for</strong> en 10 årig periode<br />
• skabe økonomisk sikring <strong>for</strong> oprydning uanset ejer<strong>for</strong>holdet<br />
(Notat, 1992).<br />
55
6.2 Aftalegrundlaget<br />
Aftalen er baseret på en fælles frivillig ordning, som er etableret ved særskilt<br />
<strong>af</strong>tale mellem samtlige <strong>af</strong> de benzinselskaber, der på dette tidspunkt, da <strong>af</strong>talen<br />
blev sikret, solgte benzin i Danmark. Aftalegrundlaget består <strong>af</strong> to sæt <strong>af</strong>taler:<br />
Finansierings<strong>af</strong>talen og Administrations<strong>af</strong>talen.<br />
Administrations<strong>af</strong>talen er indgået mellem de offentlige myndigheder og<br />
oliebranchen. Aftalen indeholder bestemmelser om<br />
• tilmelding <strong>af</strong> <strong>grunde</strong><br />
• det administrative system<br />
• etablering <strong>af</strong> et Miljøpuljeråd<br />
Finansierings<strong>af</strong>talen er indgået mellem de selskaber, som i 1992 solgte benzin i<br />
Danmark. Aftalen indeholder bestemmelser om<br />
• benzinselskabernes økonomiske bidrag til OM<br />
• puljens drift og organisation<br />
Det økonomiske grundlag <strong>for</strong> ordningen sikres ved at benzinselskaberne betaler<br />
et ørebeløb pr. solgt liter benzin, som er rapporteret til Energistyrelsen (Notat ,<br />
1999). Beløbet indbetales månedsvis via en neutral statsautoriseret revisor, <strong>for</strong> at<br />
de konkurrencemæssige oplysninger ikke samles sammen. En gang om året på<br />
en general<strong>for</strong>samling fastsættes ørebeløbet pr. liter solgt benzin (Energi-debat,<br />
1997). I år 2000 blev der kalkuleret med et beløb på 5 øre pr. liter solgt benzin,<br />
hvilket giver et årligt bidrag på ca. 125 mio. kr. ekskl. moms (oil-<strong>for</strong>um 1,<br />
2001).<br />
Oliebranchens Fællesrepræsentation anmeldte den 21. maj 1992 <strong>af</strong>talen om<br />
oprettelsen <strong>af</strong> OM til Konkurrencerådet. Konkurrencerådet vurderede, at <strong>af</strong>talens<br />
56
estemmelser om kravet vedrørende en permanent lukning <strong>af</strong> de oprensede<br />
benzinsalgssteder havde en negativ påvirkning <strong>for</strong> konkurrencen. Aftalens<br />
bestemmelser vedrørende tilmeldingsgebyrer, nedlæggelse <strong>af</strong> benzinsalgssteder<br />
samt genetablering på rensede <strong>grunde</strong> ville efter Konkurrencerådets holdning<br />
kunne påvirke en bestemt strukturudvikling i branchen. På trods <strong>af</strong><br />
Konkurrencerådets negative holdning til denne strukturudvikling valgte de<br />
alligevel at godkende <strong>af</strong>talen, idet de miljømæssige hensyn blev vægtet tungere<br />
end de problematiske strukturhensyn. Dette aspekt gav anledning til, at de<br />
nævnte bestemmelser i <strong>af</strong>talen er blevet ændret efter <strong>for</strong>handling, og <strong>af</strong>talen er<br />
nu <strong>af</strong> Konkurrencerådet taget til efterretning (Konkurrencerådet, 1992).<br />
Finansierings<strong>af</strong>talen blev endelig godkendt <strong>af</strong> de danske<br />
konkurrencemyndigheder og EU i 1994 (Oil-<strong>for</strong>um 1, 2001).<br />
Både Oliebranchen og Miljøstyrelsen havde en interesse i oprettelsen <strong>af</strong> <strong>af</strong>talen.<br />
For oliebranchen blev der skabt et økonomisk og administrativt grundlag <strong>for</strong><br />
oprydning, og <strong>for</strong> Miljøstyrelsen blev der skabt et grundlag <strong>for</strong> oprydning <strong>af</strong> de<br />
mange nedlagte benzinstationer uden anvendelse <strong>af</strong> offentlige midler til<br />
undersøgelse, oprydning samt til at føre retssager på grund <strong>af</strong> de uklare<br />
ansvars<strong>for</strong>hold (Miljøstyrelsen 5, 2001).<br />
6.3 Organisering <strong>af</strong> OM<br />
OM er organiseret via et OM- sekretariat, et Rådssekretariat, et Miljøpuljeråd og<br />
Miljøstyrelsen. OM-sekretariatet har til <strong>for</strong>mål at administrere de midler, der<br />
indbetales til OM-puljen, <strong>for</strong>estå den konkrete udførelse <strong>af</strong> undersøgelser og<br />
oprydninger samt at varetage kontakten til amter og kommuner i <strong>for</strong>bindelse<br />
med undersøgelses- og oprydningsarbejdet. Sekretariatet er en privat<br />
organisation, som selv tegner kontrakter med entreprenører og lignende til<br />
undersøgelses- og oprydningsarbejdet.<br />
57
Miljøpuljerådet består <strong>af</strong> repræsentanter <strong>for</strong> de parter, som har underskrevet den<br />
administrative <strong>af</strong>tale. Formanden <strong>for</strong> rådet et er Miljøstyrelsens direktør. Rådet<br />
har til opgave at rådgive Miljøstyrelsen om den endelige miljømæssige<br />
prioritering <strong>af</strong> de undersøgelser og oprydninger, der skal <strong>for</strong>etages. Endvidere<br />
har Miljøpuljerådet ansvaret <strong>for</strong>, at oprydningerne gennemføres i<br />
overensstemmelse med den indgåede <strong>af</strong>tale. Rådssekretariatet er<br />
Miljøpuljerådets sekretariat (Notat, 1992).<br />
6.4 Tilmelding til Oliebranchens Miljøpulje<br />
6.4.1 Grunde omfattet <strong>af</strong> OM-ordningen<br />
Oliebranchens miljøpulje er en snæver brancheorientere <strong>af</strong>tale hvilket medfører,<br />
at <strong>af</strong>talen er snævert <strong>af</strong>grænset med hensyn til valg <strong>af</strong> indsatsområder. I<br />
<strong>af</strong>talegrundlaget fremgår det <strong>af</strong> §1, at ordningen omfatter “<strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong><br />
med nuværende eller tidligere detailsalgsanlæg <strong>for</strong> benzin- og<br />
mineralolieprodukter” (Aftale, 1992). Detailsalgsanlæg omfatter<br />
servicestationer og autoværksteder med detailsalg <strong>af</strong> benzin, brugs<strong>for</strong>eninger og<br />
købmandsbutikker med tilhørende detailsalg <strong>af</strong> brændstof. Dermed falder<br />
<strong>grunde</strong> med enhver <strong>for</strong>m <strong>for</strong> engrossalg <strong>af</strong> benzin uden <strong>for</strong> ordningen. Private<br />
olietanke og tanke i <strong>for</strong>bindelse med erhvervsvirksomheder er ligeledes ikke<br />
omfattet <strong>af</strong> ordningen (Almdal,1993). Selvom en grund falder ind under OM<br />
ordningen, betyder det ikke nødvendigvis, at OM betaler <strong>for</strong> hele oprydningen.<br />
OM finansierer kun oprensningen <strong>af</strong> <strong>for</strong>urening, der stammer fra driften <strong>af</strong><br />
detailsalgsanlægget. Forurening, der stammer fra anden virksomhed på <strong>grunde</strong>n,<br />
vil ikke blive oprenset på OM`s regning (Kvalitetsmanual, 1997).<br />
Ordningen er altså <strong>af</strong>grænset til detailsalgs<strong>grunde</strong>, dvs. <strong>grunde</strong> der nu eller<br />
tidligere har været en del <strong>af</strong> branchen. Ordningen omfatter ikke generelt <strong>grunde</strong>,<br />
58
der på den ene eller anden måde er ramt jord<strong>for</strong>urening med mineralske<br />
olieprodukter. Denne <strong>af</strong>grænsning er en <strong>for</strong>del idet antallet <strong>af</strong> <strong>grunde</strong> bliver<br />
begrænset, hvorved undersøgelses og oprydningsopgaven bliver mere<br />
overskuelig og lettere at administrere. Det kan dog også indvendes, at denne<br />
<strong>af</strong>grænsning er <strong>for</strong> snæver, idet den udelukker olie<strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong>, der<br />
potentiel er lige så <strong>for</strong>urenede med olieprodukter som detailsalgssteder.<br />
6.4.2 Tilmelding <strong>af</strong> <strong>grunde</strong> til OM-ordningen<br />
Oliebranchen, amterne og kommunerne var de tre grupper <strong>af</strong> aktører, der<br />
inden<strong>for</strong> en nærmere bestemt tidsfrist kunne tilmelde <strong>grunde</strong> til ordningen.<br />
For det første kunne Oliebranchen selv tilmelde <strong>grunde</strong> til puljen. Branchen<br />
kunne dog kun tilmelde <strong>grunde</strong> på eksisterende detailsalgssteder, dvs. <strong>grunde</strong><br />
hvorpå der minimum er <strong>for</strong>egået detailsalg <strong>af</strong> benzin ind til 1/10 1991 (Notat,<br />
1992). Oliebranchen mulighed <strong>for</strong> at tilmelde <strong>grunde</strong> udløb 31/12-1995<br />
(Faktuelt, 1999). Muligheden <strong>for</strong> branchetilmeldte <strong>grunde</strong> <strong>af</strong>hjælper to<br />
problemer. For det første har en række ejere <strong>af</strong> benzinstationer, der ikke har<br />
turdet lukke og sælge <strong>grunde</strong>n <strong>af</strong> frygt <strong>for</strong> efterfølgende miljøretssager, nu fået<br />
muligheden <strong>for</strong> at lukke uden bekymring <strong>for</strong> oprensningen <strong>af</strong> en eventuel<br />
<strong>for</strong>urening. OM tager sig <strong>af</strong> de miljømæssige krav, der eventuelt måtte blive<br />
stillet. For det andet løser den hurtige lukning <strong>af</strong> disse tankstationer et<br />
strukturproblem med mange overflødige tankstationer i oliebranchen (Sørensen,<br />
1997).<br />
Situationen var lidt anderledes <strong>for</strong> amter og kommuner. Både amter og<br />
kommuner havde mulighed <strong>for</strong> at tilmelde <strong>grunde</strong> med nedlagte<br />
detailsalgssteder inden<strong>for</strong> deres respektive geogr<strong>af</strong>iske område. Dette stillede<br />
store krav til amterne og kommunernes kortlægning og registrering <strong>af</strong> potentielt<br />
59
<strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong>. Både amter og kommuner havde der<strong>for</strong> en længere<br />
tilmeldingsfrist. Begge parter kunne tilmelde <strong>grunde</strong> ind til 1/4 1999 (Faktuelt,<br />
1999). Dermed ophører ligheden i tilmeldingskompetence mellem amter og<br />
kommuner. Forvaltningskompetencen på miljøområdet generelt og<br />
jord<strong>for</strong>ureningsområdet specifikt er <strong>for</strong>delt mellem amter og kommuner.<br />
Amterne er beslutningsmyndighed inden<strong>for</strong> <strong>for</strong>ureningssager, der hører under<br />
reglerne i <strong>af</strong>faldsdepotloven. Kommunerne er beslutningsmyndighed ved<br />
<strong>for</strong>ureningssager, der ikke hører under <strong>af</strong>faldsdepotloven, hvilket reelt vil sige<br />
<strong>for</strong>ureninger, der hører under miljøbeskyttelseslovens regler og planlovens<br />
regler om arealanvendelse. Denne kompetence<strong>for</strong>deling bliver brugt i<br />
tilmeldingsproceduren til OM (Notat, 1992).<br />
Fordelingen <strong>af</strong> tilmeldingskompetence til de <strong>for</strong>skellige myndigheder er helt i<br />
overensstemmelse med OM <strong>af</strong>talens generelle intention om ikke at skabe<br />
kompetence<strong>for</strong>skydning imellem de <strong>for</strong>skellige offentlige miljømyndigheder.<br />
OM går ind og bruger de eksisterende kapaciteter i offentlig regi på<br />
miljøområdet, og derved skaber OM et godt udgangspunkt <strong>for</strong> hele<br />
myndighedsbehandlingen uden selv at skulle bruge unødige kræfter på<br />
sagsbehandling (Andersen, 1993).<br />
60
Figur 6.1 neden<strong>for</strong> viser i skematisk <strong>for</strong>m de oven<strong>for</strong> beskrevne krav til hvem<br />
der kan tilmelde de <strong>for</strong>skellige kategorier <strong>af</strong> <strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong> og hvordan disse<br />
tilmeldinger efterfølgende behandles.<br />
Figur 6.1: Skematisk oversigt <strong>af</strong> tilmelding til Oliebranchens Miljøpulje<br />
Benzinsalgssted<br />
Ja<br />
Ønskes anlægget<br />
nedlagt<br />
Var detailsalgsanlægget<br />
i drift 1/10 1991<br />
Nej<br />
Er <strong>for</strong>ureningen omfattet <strong>af</strong><br />
<strong>af</strong>faldsdepotloven<br />
Ja Ja Nej<br />
OM vurderer og<br />
prioriterer den<br />
miljømæssige trussel<br />
Amtet vurdere og<br />
prioriterer den<br />
miljømæssige trussel<br />
Kommunen vurderer<br />
og prioriterer den<br />
miljømæssige trussel<br />
Grundene skal tilmeldes<br />
senest den 31/12-1995<br />
Grundene skal tilmeldes<br />
senest den 1/4-1999<br />
Grundene skal tilmeldes<br />
senest den 1/4-1999<br />
Tilmeldingerne sendes til miljøpuljerådets sekretariat som vurderer og<br />
beskriver tilmeldingerne. På baggrund <strong>af</strong> dette laver miljøpuljerådet hver<br />
halve år en endelig prioritering <strong>af</strong> <strong>grunde</strong>. Denne prioriteringsliste skal<br />
godkendes i miljøstyrelsen, hvorefter den sendes til OM, som påbegynder<br />
arbejdet. (se <strong>af</strong>snit 6.5.1)<br />
Kilde: Kvalitetsmanual <strong>af</strong>snit 2.1<br />
Da den sidste tilmeldingsfrist i 1999 udløb var det muligt at gøre status over<br />
antallet <strong>af</strong> tilmeldte grund. Der var tilmeldt i alt 9682 <strong>grunde</strong> til OM ordningen.<br />
61
Disse tilmeldinger <strong>for</strong>delte sig på 864 <strong>grunde</strong> tilmeldt <strong>af</strong> oliebranchen og 8818<br />
<strong>grunde</strong> tilmeldt <strong>af</strong> myndighederne (Faktuelt, 1999).<br />
6.5 Miljøprioritering <strong>af</strong> de tilmeldte <strong>grunde</strong><br />
9682 potentielt <strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong> er en stor opgave <strong>for</strong> enhver aktør, der<br />
påtager sig opgaven at få undersøgt og oprenset disse <strong>grunde</strong>. Det vil tage<br />
mange år at gennemføre denne opgave, og det er der<strong>for</strong> vigtigt at få fastslået en<br />
<strong>for</strong>nuftig rækkefølge, hvormed disse <strong>grunde</strong> skal undersøges og oprenses. Denne<br />
rækkefølge bliver i OM bestemt vha. en miljøvurdering <strong>af</strong> de enkelte <strong>grunde</strong>.<br />
6.5.1 Tre prioriteringsniveauer<br />
Miljøvurderingen og prioriteringen <strong>for</strong>egår på tre niveauer, som det fremgår <strong>af</strong><br />
figur 6.1 oven<strong>for</strong>. For det første skal henholdsvis oliebranchen, amterne og<br />
kommunerne samtidig med tilmeldingen indrapporterer deres vurdering <strong>af</strong><br />
miljøtruslen fra den enkelte grund, samt hvordan de vil prioritere <strong>grunde</strong>n.<br />
Derefter vil miljøpuljerådet komme med en samlet vurdering og prioritering <strong>af</strong><br />
alle <strong>grunde</strong>. Til sidst står Miljøstyrelsen som kontrolinstans, der skal godkende<br />
miljøpuljerådets prioritering (Notat, 1992 og Kvalitetsmanual: <strong>af</strong>snit 2.1, 1997)<br />
6.5.2 Prioriteringskriterier<br />
Prioriteringsarbejdet under miljøpuljerådet er underlagt en række faste<br />
procedure<strong>for</strong>skrifter. Til disse procedurer hører en række parametre, som skal<br />
medtages i <strong>af</strong>vejningen <strong>af</strong> hvilke <strong>grunde</strong>, der skal prioriteres højt i<br />
oprensningsrækkefølgen. Disse kriterier er:<br />
• Grundvandets sårbarhed<br />
• Recipienters (søer, åer) sårbarhed<br />
• Hvor vidt der er vandindvinding i området<br />
• Areal anvendelse<br />
• Evt. konstateret <strong>for</strong>urening på <strong>grunde</strong>n<br />
62
Kilde: Branchevejledning,1998<br />
Prioriteringsarbejdet viser, hvordan miljøpuljerådet i praksis bruger de<br />
ansvarlige offentlige myndigheders arbejde. Dette kan eksemplificeres <strong>af</strong><br />
amternes og kommunernes udpegning/kortlægning <strong>af</strong> arealanvendelse og<br />
områder med drikkevandsinteresser. Århus Amt har tre kategorier <strong>for</strong><br />
kortlægning <strong>af</strong> arealanvendelse. Meget følsom arealanvendelse, som omfatter<br />
anvendelse til bolig, børneinstitutioner og offentlig legepladser. Følsom<br />
arealanvendelse, som omfatter rekreative og alment tilgængelige områder,<br />
kolonihaver, sommerhuse og andre institutioner. Endelig bliver arealanvendelse<br />
kategoriseret i ikke følsom arealanvendelse, som omfatter kontor og erhverv,<br />
landbrug og skovbrug, P-plads, vejareal samt erhverv og industri. Desuden<br />
udpeger Århus Amt i regionplanerne tre drikkevandsinteresse kategorier.<br />
Områder med særlig drikkevandsinteresse (OSD), områder med<br />
drikkevandsinteresser og områder med begrænsede drikkevandsinteresser<br />
(Århus Amt, 2001).<br />
Den enkelte grund vil konkret blive vurderet på alle parametre og derefter blive<br />
givet en miljøscore. De 5 prioriteringskriterier bliver dog ikke tildelt ens vægt.<br />
Grundvandets sårbarhed, areal anvendelse og hvorvidt den <strong>for</strong>urenede grund kan<br />
true et OSD område bliver tillagt særlig stor betydning<br />
(Branchevejledning,1998: p.8/Faktuelt,1999)<br />
63
6.5.3 Dynamisk prioriteringssystem<br />
Hele dette detaljerede prioriteringssystem skal dog ikke opfattes som et statisk<br />
system uden plads til ændringer. Udgangspunktet i notatet til den oprindelige<br />
<strong>af</strong>tale er, at miljøpuljerådet to gange årligt skal udarbejde en prioritering <strong>af</strong><br />
<strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong> (Notat, 1992). Med en løbende prioritering er der lagt op til<br />
en kontinuerlig ændring i hvilke kriterier, der bliver vægtet højt i prioriteringen.<br />
Forløbet omkring MTBE`s inddragelse i miljøprioriteringen <strong>af</strong> <strong>benzin<strong>for</strong>urenede</strong><br />
<strong>grunde</strong> eksemplificerer prioriteringens udvikling. Miljøstyrelsen anmodede i<br />
juni 1997 amterne om at indberette eventuelle fund <strong>af</strong> MTBE. Efter 6 måneders<br />
undersøgelser og en række MTBE fund stod det klart, at MTBE visse steder<br />
havde nået grundvandet (Pressemeddelelse 29/1-1998). Miljøstyrelsen reagerede<br />
hurtigt på disse fund. Allerede i juli fremlagde miljøstyrelsen en handlingsplan,<br />
der skulle sikre grundvandet mod MTBE <strong>for</strong>urening fra benzinstationer. Man<br />
ville fra myndighedernes side sikre, at MTBE ikke blev et problem <strong>for</strong><br />
vand<strong>for</strong>syningen (Pressemeddelelse 7/7-1998). De takter, der er blevet slået fast<br />
med MTBE handlingsplanen, har også h<strong>af</strong>t betydning <strong>for</strong> prioriteringen <strong>af</strong><br />
oprydning under OM. Miljøpuljerådet valgte fra år 2000 at give MTBE<br />
<strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong> høj prioritet. Dermed har OM ændret på sine<br />
prioriteringsprocedure som respons på miljøstyrelsens MTBE handlingsplan<br />
(Pressemeddelelse 27/10-2000/Pressemeddelelse 1/11-2001).<br />
Samlet set er vores vurdering <strong>af</strong> dette prioriteringssystem positivt. Systemet har<br />
en velovervejet vægtning <strong>af</strong> de <strong>for</strong>skellige miljøhensyn. MTBE eksemplet vidste<br />
ydermere, at prioriteringssystemet er i stand reagerer på ny viden omkring<br />
jord<strong>for</strong>urening.<br />
64
6.6 Grønne <strong>af</strong>gifter og Oliebranchens Miljøpulje<br />
For at komme nærmere en <strong>for</strong>ståelse <strong>af</strong> de grundlæggende mekanismer i OM<br />
puljeordningen vil dette <strong>af</strong>snit analyserer finansiering <strong>af</strong> puljeordning gennem<br />
en sammenligning med mekanismerne i grønne <strong>af</strong>gifter.<br />
6.6.1 Hvad er en grøn <strong>af</strong>gift<br />
De teoretiske tanker om at sætte pris på miljøet stammer helt tilbage fra Arthur<br />
Cecil Pigou som i 1920 udgav bogen Economics of welfare. Pigou konstaterede<br />
at industrivirksomheders produktion skabte røgudledning, som medførte<br />
økonomisk ulempe i <strong>for</strong>m <strong>af</strong> bygningsskader, hyppigere behov <strong>for</strong> tøjvask osv.<br />
Der var en <strong>for</strong>skel mellem de udgifter virksomhederne måtte bære i <strong>for</strong>bindelse<br />
med produktionen, dvs. udgifter til maskiner, udgifter til medarbejdere og<br />
udgifter til råvare (private cost), og de samlede udgifter produktionen og <strong>for</strong>brug<br />
<strong>af</strong> en given vare medførte (social cost). Forskellen bliver <strong>af</strong> økonomer kaldt<br />
eksterne udgifter eller eksternaliteter. Tanken hos Pigou var, at produktionen<br />
eller det færdige produkt skulle pålægges en skat svarende til de eksternaliteter<br />
produktionen medførte (Andersen,1992). Dette vil påvirke beslutninger om<br />
udbud og efterspørgsel på markedet og derved sikre den mest efficiente<br />
<strong>for</strong>deling <strong>af</strong> ressourcerne med en maksimering <strong>af</strong> velfærden til følge<br />
(Larsen,1996).<br />
Tankerne om en miljøskat på eksternaliteter blev igen populær i 70`erne efter at<br />
have ligget stille i mange år. I dag er miljøskatter udbredt mange steder, og er en<br />
anerkendt måde at korrigerer <strong>for</strong> markedsfejl i <strong>for</strong>m <strong>af</strong> eksternaliteter. Både<br />
OECD og EUROSTAT har beskæftiget sig med grønne <strong>af</strong>gifter, og deres<br />
definition lyder som følger: “en <strong>af</strong>gift er grøn, hvis <strong>af</strong>giftsgrundlaget er en fysisk<br />
enhed - eller en tilnærmelse til det – <strong>af</strong> noget, som har dokumenteret specifik<br />
65
negativ virkning på miljøet, når det bruges eller udledes” (Skatteministeriet,<br />
2000).<br />
6.6.2 Finansiering <strong>af</strong> OM og grønne <strong>af</strong>gifter<br />
I notatet til OM <strong>af</strong>talen fremgår det, at finansieringen skal ske vha. en 2-4 øres<br />
opkrævning per liter benzin ved engrossalg (Notat,1992). En opkrævning på<br />
engrossalget kan dog ikke umiddelbart beskrives som en grøn <strong>af</strong>gift <strong>for</strong>di den<br />
ikke nødvendigvis påvirker detailprisen. Det fremgår dog <strong>af</strong> en række andre<br />
kilder, at finansieringen <strong>af</strong> OM sker vha. en 4-5 øres <strong>af</strong>gift <strong>for</strong> hver liter benzin<br />
solgt i Danmark (Miljøstyrelsen,2001/ Energi-debat,1997 /<br />
Konkurrencestyrelsen,1992). Da alle benzinselskaber er omfattet <strong>af</strong> OM <strong>af</strong>talen<br />
og <strong>for</strong>brugeren bliver direkte berørt <strong>af</strong> <strong>af</strong>giften, kan finansieringen <strong>af</strong> OM<br />
ordningen ses som en reel punkt<strong>af</strong>gift på linie med statens opkrævning <strong>af</strong><br />
<strong>af</strong>gifter.<br />
Afgiftsgrundlaget er altså på en fysisk enhed og spørgsmålet ifht. OECD’s<br />
definition er om <strong>af</strong>giftsgrundlaget har en negativ miljøeffekt. I Danmark har<br />
staten siden 1927 pålagt <strong>af</strong>gifter på motorbrændstof, uden dette har været<br />
be<strong>grunde</strong>t med miljømæssige hensyn. Siden 1986 er <strong>af</strong>giften på motorbrændstof<br />
blevet kr<strong>af</strong>tigere og kr<strong>af</strong>tigere be<strong>grunde</strong>t med et miljøhensyn. Afgifterne menes<br />
at nedbringe <strong>for</strong>bruget <strong>af</strong> de miljøskadelige motorbrændstoffer, og dermed er det<br />
en grøn <strong>af</strong>gift (Miljøstyrelsen,2000).<br />
Da OM finansieringen er en punkt<strong>af</strong>gift på benzin, og da statens <strong>af</strong>gift på samme<br />
produkt bliver defineret som en grøn <strong>af</strong>gift, må vi konkludere, at OM<br />
finansieringen er en reel grøn <strong>af</strong>gift opkrævet <strong>af</strong> en privat organisation.<br />
66
6.6.3 Problemer med OM finansieringen som en reel grøn <strong>af</strong>gift<br />
At finansieringen <strong>af</strong> OM ordningen kan sammenlignes med en grøn <strong>af</strong>gift<br />
trækker en række problemstillinger frem i lyset.<br />
For det første er der et juridisk problem ved <strong>af</strong>talen. Aftalen er godkendt <strong>af</strong><br />
myndighederne, men i Danmarks riges grundlov §43 hedder det, at ingen skat<br />
kan pålægges, <strong>for</strong>andres eller ophæves uden ved lov. Da grønne <strong>af</strong>gifter også er<br />
en skat, er det en grundlovsbestemt sikkerhed, at grønne <strong>af</strong>gifter kun kan<br />
gennemføres med lovhjemmel (Basse,2001). OM ordningen er ikke vedtaget<br />
ved lov. Idet myndighederne ikke betragter finansieringen <strong>af</strong> OM ordningen som<br />
en <strong>af</strong>gift i skattemæssig <strong>for</strong>stand, er dette problem ikke gjort til genstand <strong>for</strong><br />
debat, på trods <strong>af</strong> den store lighed mellem offentligt opkrævede benzin<strong>af</strong>gifter<br />
og oliebranchens opkrævning <strong>af</strong> <strong>af</strong>gift.<br />
For det andet kan man, når man ser finansieringen <strong>af</strong> OM ordningen som en<br />
grøn <strong>af</strong>gift, kritiserer <strong>af</strong>giften <strong>for</strong> at være en øremærket <strong>af</strong>gift. En øremærket<br />
<strong>af</strong>gift indebærer, at provenuet fra <strong>af</strong>giften er øremærket til et specifikt <strong>for</strong>mål,<br />
hvilket er tilfældet <strong>for</strong> OM ordningen. Afgiften er indført netop <strong>for</strong> at skabe et<br />
provenu med det <strong>for</strong>mål at oprense benzinsalgssteder.<br />
Kritikken <strong>af</strong> øremærkede <strong>af</strong>gifter fremsættes i store dele <strong>af</strong> miljøøkonomien ud<br />
fra den <strong>for</strong>modning, at den offentlige budgetproces <strong>for</strong>løber rationelt.<br />
Budgetterne lægges <strong>af</strong> rationelle politikere, der søger at maksimere en<br />
veldefineret social nyttefunktion. Politikerne skal have rådighed over hele<br />
budgettet, og de vil så <strong>af</strong>sætte penge på de områder, hvor pengene giver størst<br />
social nytte. Hvis pengene øremærkes til et specifikt <strong>for</strong>mål, udgår disse midler<br />
fra den overordnede samfunds<strong>af</strong>vejning, og kanaliseres til et <strong>for</strong>mål, der ikke<br />
nødvendigvis har høj samfundsmæssig værdi (Andersen,1992).<br />
67
Afsluttende kan det opsummeres, at OM finansierings<strong>for</strong>men i dens <strong>for</strong>m <strong>af</strong> en<br />
grøn <strong>af</strong>gift er en effektiv måde at indsamle midler på. Men netop <strong>for</strong>di midlerne<br />
er opkrævet <strong>af</strong> en privat organisation og ikke <strong>af</strong> samfundet, og <strong>for</strong>di midlerne<br />
ikke på nogen måde indgår i de samfundsmæssige overvejelser og <strong>af</strong>vejninger,<br />
kan der knyttes kritiske kommentarer til ordningen.<br />
6.7 Sammenfatning<br />
OM har været det responstiltag, der har gjort det muligt, at gøre noget ved de<br />
olie<strong>for</strong>ureninger, der falder uden <strong>for</strong> lovgivningen. Det er nu muligt at gøre<br />
noget ved de pressures, states, og impacts <strong>for</strong>ureningerne har medført. Det<br />
følgende <strong>af</strong>snit vil gennemgå og analyserer hvordan disse responstiltag faktisk<br />
fungerer.<br />
68
7. <strong>Oprydning</strong> <strong>af</strong> <strong>for</strong>urenede benzin<strong>grunde</strong><br />
Når myndighederne har en <strong>for</strong>modning om, at en benzingrund er <strong>for</strong>urenet,<br />
sættes der en proces i gang, som danner grundlag <strong>for</strong> en vurdering <strong>af</strong>, om der<br />
skal <strong>for</strong>etages en oprydning <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningen <strong>for</strong> at eliminere den eventuelle<br />
risiko <strong>for</strong> sundhed og miljø, som <strong>for</strong>ureningen kan udgøre.<br />
Et oprydnings<strong>for</strong>løb <strong>af</strong> en benzingrund består <strong>af</strong> flere led og kan involvere<br />
mange aktører. I det efterfølgende vil selve sags<strong>for</strong>løbet ved en oprydning <strong>af</strong> en<br />
benzingrund blive beskrevet efterfulgt <strong>af</strong> en gennemgang <strong>af</strong> faserne i selve<br />
oprydningsprocessen.<br />
7.1 Sags<strong>for</strong>løbet ved oprydning <strong>af</strong> <strong>for</strong>urenede benzin<strong>grunde</strong><br />
Der er <strong>for</strong>skelle i sags<strong>for</strong>løbet <strong>af</strong>hængig <strong>af</strong> om benzinstationer er tilmeldt OM<br />
eller ikke tilmeldt OM, hvor<strong>for</strong> der er valgt at opdele beskrivelsen <strong>af</strong><br />
sags<strong>for</strong>løbet i to dele, nemlig sags<strong>for</strong>løb vedrørende benzinstationer tilmeldt<br />
OM, og sags<strong>for</strong>løb vedrørende benzinstationer, som ikke er tilmeldt OM.<br />
7.1.1 Sags<strong>for</strong>løbet vedrørende benzin<strong>grunde</strong>, som er tilmeldt OM<br />
Når Miljøstyrelsen har godkendt prioriteringslisten over de OM tilmeldt <strong>grunde</strong>,<br />
fremsendes denne liste til OM, som påbegynder det indledende arbejde. Inden<br />
arbejdet igangsættes, skal <strong>grunde</strong>jeren have underskrevet en oprensnings<strong>af</strong>tale.<br />
Ved denne <strong>af</strong>tale indtræder OM i <strong>grunde</strong>jerens sted i alle <strong>for</strong>hold, der har med<br />
undersøgelse og oprensning at gøre i <strong>for</strong>hold til myndigheder (Oliebranchens<br />
Miljøpulje 1, 1997). OM ´s sekretariat tager sig herefter <strong>af</strong> alle de praktiske og<br />
administrative <strong>for</strong>hold. Sagerne samles i pakker og bliver udbudt i en samlet<br />
licitation, hvilket giver mulighed <strong>for</strong>, at det er den samme rådgiver, som påtager<br />
sig alle opgaver i et amt. Denne procedure bevirker en hurtigere sagsbehandling,<br />
69
da rådgiver og myndigheder herved opnår et kendskab til hinanden (Ingeniøren,<br />
1997).<br />
Konsulentfirmaet gennemgår sagen og indhenter eventuel yderligere<br />
oplysninger hos myndighederne. Udfra oplysningerne tilrettelægges en<br />
undersøgelse <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningsomfanget på <strong>grunde</strong>n. Formålet med<br />
<strong>for</strong>ureningsundersøgelsen er at <strong>af</strong>klare, om håndteringen <strong>af</strong> mineralolieprodukter<br />
i <strong>for</strong>bindelse med benzinstationen har medført <strong>for</strong>urening på ejendommen og <strong>for</strong><br />
at fastslå <strong>for</strong>ureningstidspunktet. Tidsfastsættelse <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureninger sker ved<br />
indsamling <strong>af</strong> de historiske data samt ved analysering <strong>af</strong> de <strong>for</strong>urenede<br />
komponenter. Når <strong>for</strong>ureningsundersøgelsen er <strong>af</strong>sluttet udarbejder<br />
konsulentfirmaet en rapport, som beskriver <strong>for</strong>målet med undersøgelsen.<br />
Rapporten indeholder endvidere oplysninger om historiske <strong>for</strong>hold, geologi,<br />
hydrogeologi og recipienter, og om de feltaktiviteter og undersøgelser, der er<br />
<strong>for</strong>etaget. Rapporten <strong>af</strong>sluttes med en vurdering <strong>af</strong> undersøgelserne<br />
indeholdende anbefalinger til brug <strong>for</strong> vurdering <strong>af</strong> det videre <strong>for</strong>løb i sagen.<br />
Myndigheden vurderer herefter undersøgelsesrapporten, og der fastlægges<br />
oprensningskriterier <strong>for</strong> <strong>af</strong>gravningen. Oprensningskriterierne fastlægges <strong>af</strong><br />
amterne på grundlag <strong>af</strong> konkret risikovurdering og på grundlag <strong>af</strong> fremtidig<br />
anvendelse <strong>af</strong> arealet. Herefter påbegyndes oprydningen <strong>af</strong> <strong>grunde</strong>n. Når<br />
oprydningsarbejdet er gennemført udarbejder konsulentfirmaet en<br />
<strong>af</strong>slutningsrapport <strong>for</strong> oprydningen indeholdende en beskrivelse <strong>af</strong> de<br />
entreprenørarbejder, der er udført, oprensningsniveauet, risikovurdering og til<br />
sidst en anbefaling. Amtet myndighedsbehandler rapporten og tager stilling til<br />
om <strong>grunde</strong>n på denne baggrund kan <strong>af</strong>meldes kortlægningen eller om en<br />
eventuel rest<strong>for</strong>urening skal medføre kortlægning (Miljøstyrelsen 1, 2000). For<br />
OM <strong>af</strong>sluttes sagen med, at <strong>grunde</strong>jeren underskriver en erklæring om, at der er<br />
<strong>for</strong>etaget en oprydning som <strong>af</strong>talt (Oliebranchens Miljøpulje 1, 1997<br />
70
Særnummer OM 1/8 1997). Ved oprydninger efterlades der ofte små<br />
ubetydelige rest<strong>for</strong>ureninger, som er uden betydning <strong>for</strong> kritisk arealanvendelse,<br />
og som ikke udgør nogen trussel <strong>for</strong> grundvandsinteresser (Oil-<strong>for</strong>um 2, 2001).<br />
I <strong>for</strong>bindelse med et sags<strong>for</strong>løb kan der opstå spørgsmål, som skal <strong>af</strong>klares ved<br />
<strong>for</strong>handlinger de enkelte parter imellem : Kommune, amt, OM, <strong>grunde</strong>jeren,<br />
andre <strong>grunde</strong>jere, embedslægen m.v. Bl.a. kan der opstå tvivl om, hvor<br />
grænsefladen <strong>for</strong> en <strong>for</strong>urening ligger. I mange tilfælde er der i tilknytning til<br />
benzinstationen også en anden virksomhed, som kan udgøre en risiko <strong>for</strong><br />
<strong>for</strong>urening, typisk autoværksteder, og som tidligere nævnt er denne <strong>for</strong>urening<br />
ikke dækket <strong>af</strong> OM. Myndighederne skal således tage stilling til det videre<br />
<strong>for</strong>løb <strong>af</strong> den del <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningen, som ikke er omfattet <strong>af</strong> OM. Af Viborg Amts<br />
oversigt over indsats med undersøgelser og <strong>af</strong>værge <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>urening i 2001<br />
fremgår, at Viborg amt i <strong>for</strong>bindelse med, at OM undersøger 31 lokaliteter i<br />
Viborg amt, har <strong>af</strong>talt med rådgiverne <strong>for</strong> OM at de samtidig med undersøgelsen<br />
<strong>af</strong> benzinstationen, <strong>for</strong>etager en undersøgelse <strong>for</strong> Amtet <strong>af</strong> anden<br />
virksomhed på <strong>grunde</strong>n. Til dette <strong>for</strong>mål har Viborg Amt <strong>af</strong>sat 300.000 til<br />
undersøgelser i <strong>for</strong>bindelse hermed (Viborg Amt, 2001).Eksemplet viser, at<br />
myndighederne i deres prioritering <strong>af</strong> brugen <strong>af</strong> både administrative og<br />
økonomiske ressourcer også må tage hensyn til de sager som kører i OM regi.<br />
7.1.2 Sags<strong>for</strong>løbet vedrørende benzin<strong>grunde</strong>, som ikke er tilmeldt OM<br />
Benzinstationer, som ikke er tilmeldt OM, drives videre under samme vilkår<br />
som andre virksomheder, og er hermed underlagt den gældende lovgivning, hvis<br />
der konstateres en jord<strong>for</strong>urening herfra. Modsat benzinstationer tilmeldt OM,<br />
indgår benzinstationen først i et sags<strong>for</strong>løb, når der er konstateret eller er en<br />
<strong>for</strong>modning om en <strong>for</strong>urening. Sagerne kan opstå på <strong>for</strong>skellig vis: Ved<br />
undersøgelse <strong>af</strong> grund i <strong>for</strong>bindelse med ejerskifte, ved ændret arealanvendelse,<br />
71
ved amternes kortlægning <strong>af</strong> <strong>grunde</strong>, hvor der er eller har været aktiviteter,<br />
gravearbejde i <strong>for</strong>bindelse med byggeri, uheld m.v. Når sagen på den ene eller<br />
anden måde tilgår myndigheden, er der flere <strong>for</strong>hold som myndigheden skal<br />
iagttage, inden sagen påbegyndes. Da der kan være mange aspekter, som kan<br />
have væsentlig indflydelse <strong>for</strong> sagsbehandlingen i en konkret sag, vil den<br />
efterfølgende beskrivelse <strong>af</strong> sags<strong>for</strong>løbet ikke være udtømmende, og<br />
sagsbehandlingen beskrives der<strong>for</strong> kun i hovedtræk.<br />
Myndigheden skal vurdere, om det er nødvendigt at iværksætte en<br />
selvhjælpshandling, hvis jord<strong>for</strong>ureningen bevirker, at der er overhængende fare<br />
<strong>for</strong> sundhed eller miljø. Det skal dog bemærkes, at en selvhjælpshandling ikke er<br />
betinget <strong>af</strong>, om der er tale om et lovligt eller ulovligt <strong>for</strong>hold, og om der på<br />
denne baggrund lovligt ville kunne udstedes påbud, hvis tiden tillod dette. Men<br />
muligheden <strong>for</strong> refusion <strong>af</strong> udgifterne er <strong>for</strong>mentlig <strong>af</strong>hængig <strong>af</strong> om der ville<br />
kunne gives et lovligt påbud i situationen (Bjerring, 1991).<br />
Hvis det ikke er nødvendigt at iværksætte en selvhjælpshandling indhenter<br />
miljømyndigheden oplysninger, herunder historiske oplysninger, om<br />
<strong>for</strong>ureningsstedet <strong>for</strong> at kunne klarlægge <strong>for</strong>ureningstidspunktet, som er<br />
<strong>af</strong>gørende <strong>for</strong> hvilken lovgivning, der skal anvendes i en håndhævelsessituation.<br />
Hvis jord<strong>for</strong>ureningen er sket før den 1. januar 2001, skal myndigheden, inden<br />
der stilles krav om oprydning, kunne bevise, at <strong>for</strong>ureneren har handlet<br />
ansvarspådragende modsat jord<strong>for</strong>ureninger, der er sket efter den 1. januar 2001,<br />
hvor det ikke vil være <strong>af</strong>gørende, om der er handlet culpøst <strong>for</strong> at myndigheden<br />
kan meddele påbud om oprydning.<br />
Inden et eventuel påbud udstedes, skal der findes en <strong>for</strong>urener, som er den, der<br />
driver eller drev den virksomhed eller anvender eller anvendte anlæg, hvor<br />
72
<strong>for</strong>ureningen hidrører fra. Myndigheden skal endvidere påvise, at <strong>for</strong>ureningen<br />
også stammer fra den pågældende virksomhed. Det er ikke tilstrækkeligt, at der<br />
findes <strong>for</strong>urening på den grund, hvor virksomheden er beliggende. Der skal<br />
påvises årsags<strong>for</strong>bindelse mellem driften <strong>af</strong> virksomheden og <strong>for</strong>ureningen.<br />
Benzinstationens beliggenhed i <strong>for</strong>hold til særlige drikkevandsinteresser,<br />
følsomme arealer som børnehaver m.v. undersøges, og på dette grundlag<br />
vurderes oprensningskriterierne, som er udgangspunktet <strong>for</strong> meddelelse <strong>af</strong> påbud<br />
om oprydning.<br />
Myndigheden kan udstede et påbud om undersøgelse, hvis det vurderes, at der er<br />
en be<strong>grunde</strong>t mistanke om, at der er en <strong>for</strong>urening. Udgifterne til undersøgelsen<br />
skal <strong>af</strong>holdes <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureneren eller <strong>af</strong> myndigheden. Hvis resultatet fra<br />
undersøgelsen viser, at der ikke er en <strong>for</strong>urening, skal myndigheden <strong>af</strong>holde<br />
udgifterne til undersøgelsen. Undersøgelsespåbud kan i praksis kun meddeles<br />
ved <strong>for</strong>ureninger, som reguleres i henhold til jord<strong>for</strong>ureningsloven.<br />
I <strong>for</strong>bindelse med behandlingen <strong>af</strong> indeklimasager <strong>for</strong>årsaget <strong>af</strong><br />
jord<strong>for</strong>ureninger, kan der opstå problemer med fastsættelse <strong>af</strong> krav til<br />
indeklimaet. Da der ofte er flere centrale myndigheder indblandet i disse sager,<br />
bliver der ofte sat <strong>for</strong>skellige krav til indeklimaet (Miljøstyrelsen 2, 2001).<br />
Jord<strong>for</strong>urening kan brede sig til nabo<strong>grunde</strong>, som hermed kan blive berørt <strong>af</strong><br />
oprydningsarbejdet m.v. Hvis det viser sig, at <strong>for</strong>ureningen har bredt sig til<br />
naboarealer, som <strong>for</strong>ureneren ikke har rådighed over, kan myndigheden meddele<br />
et såkaldt tålepåbud til den <strong>grunde</strong>jer, som bliver berørt <strong>af</strong> ”en anden mands”<br />
<strong>for</strong>urening. Grundejeren eller anden rådighedsindehaver kan således få påbudt at<br />
tåle, at <strong>for</strong>ureneren rydder op. Formålet med tålepåbud er at sikre, at den, der<br />
73
modtager påbud, har den rådighed over påbuddets genstand, der efter<br />
<strong>for</strong>valtningsretten er en nødvendig <strong>for</strong>udsætning (Revsbech, 1999).<br />
Hvis der <strong>for</strong>etages en oprydning, fastlægges et oprensningsniveau på grundlag <strong>af</strong><br />
konkret risikovurdering og på grundlag <strong>af</strong> fremtidig anvendelse <strong>af</strong> arealet.<br />
Såfremt der efterlades en <strong>for</strong>urening eller en rest<strong>for</strong>urening, kan det medføre en<br />
kortlægning <strong>af</strong> <strong>grunde</strong>n (Miljøstyrelsen 1, 2000).<br />
Gennemgangen <strong>af</strong> sags<strong>for</strong>løbene <strong>for</strong> benzinstationer, som er omfattet <strong>af</strong> OMordningen<br />
og benzinstationer, som ikke er omfattet <strong>af</strong> OM-ordningen viser, at<br />
OM-ordningen bevirker, at der skabes <strong>for</strong>skelle i sags<strong>for</strong>løbene. Blandt andet<br />
udelukkes nogle <strong>af</strong> de juridiske overvejelser i en jord<strong>for</strong>ureningssag, som er<br />
omfattet <strong>af</strong> OM-ordningen.<br />
7.2 Faserne i oprydning <strong>af</strong> <strong>for</strong>urenede benzin<strong>grunde</strong><br />
Den tekniske del <strong>af</strong> oprydningsprocessen består <strong>af</strong> en undersøgelse og en<br />
oprydning - også kaldt <strong>af</strong>værgefase - <strong>af</strong> den <strong>for</strong>urenede benzingrund.<br />
Undersøgelsen og oprydningen <strong>af</strong> en <strong>for</strong>urenet benzingrund kan opdeles i<br />
følgende 3 faser:<br />
• Orienteringsfase<br />
• Undersøgelsesfase<br />
• Afværgefase<br />
74
7.2.1 Orienteringsfasen<br />
Orienteringsfasen består <strong>af</strong> indsamling <strong>af</strong> historiske data om arealanvendelsen,<br />
herunder oplysninger om eventuel kortlægning <strong>af</strong> lokaliteten med henblik på at<br />
opstille en hypotese <strong>for</strong>, hvilke stoffer den kan være <strong>for</strong>urenet med, og hvor der<br />
kan <strong>for</strong>ventes <strong>for</strong>urening (miljøstyrelsen, Nr.6, 1998). Endvidere indhentes der<br />
geologiske og hydrologiske data <strong>for</strong> området.<br />
Formålet med denne fase er at tilvejebringe det bedst mulige grundlag <strong>for</strong> den<br />
nærmere undersøgelse <strong>af</strong> benzin<strong>grunde</strong>n.<br />
Indsamling <strong>af</strong> historiske data:<br />
Ved udarbejdelse <strong>af</strong> en historisk beskrivelse <strong>af</strong> de aktiviteter, der har været<br />
knyttet til lokaliteten. Her er det især <strong>af</strong> betydning, at få oplysninger om de<br />
følgende aktiviteter og installationer:<br />
• Tanke<br />
• Olie/benzin udskillere<br />
• Pumpe øer<br />
• Oplæg (smøreolier,motorolier)<br />
(Miljøstyrelsen, vejledning nr.11, 1998)<br />
• Påfyldnings- og udluftningsstudse<br />
• Rørføringer<br />
• Kloaker og dræn, m.m.<br />
Disse oplysninger kan søges i en lang række kilder som er:<br />
• Offentlige arkiver og registre<br />
• Oliebranchen<br />
• Interview<br />
(Miljøstyrelsen, vejledning nr.11, 1998)<br />
• Grundejer (<strong>for</strong>handler/<strong>for</strong>pagter)<br />
• Besigtigelse<br />
• Forsikringsselskaber<br />
Indhentning <strong>af</strong> geologiske og hydrologiske data:<br />
Ved indhentning <strong>af</strong> oplysninger om de geologiske og hydrologiske <strong>for</strong>hold <strong>for</strong><br />
området, kan der <strong>for</strong>etages en indledende sårbarhedsvurdering <strong>af</strong><br />
75
drikkevandsinteresser og arealanvendelse (Larsen, 1997).Endvidere skal der<br />
sk<strong>af</strong>fes overblik over vandindvindinger, grundvandsstrømninger og recipienter i<br />
området.<br />
Fremsk<strong>af</strong>felse <strong>af</strong> data til beskrivelse <strong>af</strong> jord- og grundvands <strong>for</strong>hold samt<br />
recipienter sker via:<br />
• Topogr<strong>af</strong>iske kort<br />
• Basisdata kort<br />
• Grundvandspotentiale kort<br />
• Vandindvindingsplaner<br />
(Miljøstyrelsen, vejledning nr.6, 1998).<br />
• Vand<strong>for</strong>syningsplaner<br />
• Geologiske faglitteratur<br />
• Andre undersøgelser i området<br />
I orienteringsfasen vil man ofte supplere den eksisterende viden med<br />
orienterende feltanalyser. Disse feltanalyser har til <strong>for</strong>mål at lokalisere særligt<br />
<strong>for</strong>urenede områder (”hot spots”) og identificere <strong>for</strong>ureningens komponenter.<br />
Forurening <strong>af</strong> jord og grundvand søges lokaliseret gennem prøvetagning fra<br />
nogle få korte boringer (Larsen, 1997).<br />
7.2.2 Undersøgelsesfasen<br />
Undersøgelsesfasen består <strong>af</strong> nærmere undersøgelser, som er prøvetagninger <strong>af</strong><br />
jord, luft og vand fra <strong>for</strong>ureningsstedet, der efterfølgende analyseres. Herefter<br />
<strong>for</strong>etages en risikovurdering og en farlighedsvurdering <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>ureningen.<br />
7.2.2.1 Prøvetagning <strong>af</strong> jord, vand og luft<br />
Prøvetagning <strong>af</strong> jord og vand:<br />
Prøvetagning <strong>af</strong> jord og vand sker i undersøgelsesfasen normalt fra boringer.<br />
Formålet med prøverne er at belyse <strong>for</strong>urenings-, jordbunds- og grundvands<br />
<strong>for</strong>holdene i et sådant omfang, at der kan gennemføres en risikovurdering, og <strong>for</strong><br />
at få et tilstrækkeligt grundlag <strong>for</strong> projektering og gennemførelse <strong>af</strong> de<br />
nødvendige <strong>af</strong>værge <strong>for</strong>anstaltninger. Under borearbejdet udtages normalt 2<br />
76
jordprøver i hvert niveau, en til karakterisering og geologisk beskrivelse og en<br />
til kemiske analyser. Vandprøver udtages normalt fra filtersætninger, som er<br />
etableret i boringerne. Vandprøverne anvendes til at undersøge de<br />
dybereliggende grundvandsmagasiner, til grundvandskontrol eller til eventuel<br />
<strong>af</strong>værge pumpning.<br />
Prøvetagning <strong>af</strong> luft:<br />
I den umættede zone vil <strong>for</strong>ureningskomponenterne være <strong>for</strong>delt på 3 faser:<br />
absorberet til jord, opløst i porevand og på damp <strong>for</strong>m samt opløst i poreluften<br />
Ved kr<strong>af</strong>tige <strong>for</strong>urening kan der endvidere <strong>for</strong>ekomme fri fase <strong>af</strong>hængig <strong>af</strong><br />
<strong>for</strong>ureningskomponenterne. Fordelingen mellem de 3 faser <strong>af</strong>hænger <strong>af</strong><br />
<strong>for</strong>ureningskomponenternes fysiske og kemiske egenskaber. For flygtige<br />
<strong>for</strong>bindelser (eks. de let flygtig kulbrinter, BTEX`erne.) vil en større del <strong>af</strong><br />
jord<strong>for</strong>ureningen <strong>for</strong>ekomme på damp<strong>for</strong>m.<br />
Poreluftmålinger udføres ved nedramning <strong>af</strong> jordspyd til en på <strong>for</strong>hånd fastlagt<br />
dybde i den umættede zone. Fra spyddet oppumpes poreluft, som opsamles til<br />
efterfølgende analyse (Miljøstyrelsen, vejledning nr.6, 1998).<br />
Hvor der findes høje koncentrationer <strong>af</strong> olieprodukter nær bygninger, bør det<br />
overvejes, om der skal udføres målinger <strong>af</strong> dampkoncentrationer under<br />
bygninger, ligesom der kan være behov <strong>for</strong> udførelse <strong>af</strong> indeklimamålinger <strong>for</strong><br />
at sikre, at der ikke er risiko <strong>for</strong> ulykker eller helbredsrisiko.<br />
7.2.2.2 Analyse <strong>af</strong> jord, vand og luft<br />
Formålet med at analysere jord- , vand- og luftprøver er at belyse<br />
<strong>for</strong>ureningsgraden i det undersøgte område. Der kan vælges imellem <strong>for</strong>skellige<br />
metoder til analysering <strong>af</strong> prøverne.<br />
77
De typiske anvendte analysemetoder er:<br />
• PID/FID målinger: det mest anvendte ikke specifikke metode er måling <strong>af</strong><br />
flygtige organiske stoffer med en fotoioniseringsdetektor (PID) eller en<br />
flamme ioniseringsdetektor (FID) (Larsen, 1997).<br />
• GC (gas chromatogr<strong>af</strong> ): ved brug <strong>af</strong> denne metode , måles luften lige over<br />
jordprøven. Der måles der<strong>for</strong> kun flygtig stoffer, som findes i gasfasen og<br />
som kan detekteres med enten PID eller FID detektoren. Gas chromatog<strong>af</strong>en<br />
er stof specifik.<br />
• AAS (atomisk absorbtion spektroskopi): Produktionen, graden og<br />
<strong>for</strong>tolkningen <strong>af</strong> de spektra, der opstår fra emissioner eller absorptioner <strong>af</strong><br />
elektromagnetisk stråling <strong>af</strong> atomer anvendes til analysering <strong>af</strong><br />
<strong>for</strong>ureningskomponenter.<br />
• MS (masse spektroskopi): en analytisk teknik brugt til identifikation <strong>af</strong> de<br />
kemiske strukturer og bestemmelse <strong>af</strong> blandinger og den kvantitative<br />
grundlæggende analyse <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningskomponenterne (McGraw-Hill, 1997).<br />
• EDXRF (energidispersiv fluorescens analyse): Er røntgenfluorecensmålinger<br />
<strong>for</strong> tungmetaller. Metoden er stofspecifik (Miljøstyrelsen, vejledning nr.6,<br />
1998).<br />
Kemiske analyser <strong>af</strong> jordprøver:<br />
Tabel 7.1: Analyseprogram <strong>for</strong> jordprøver.<br />
Analyser Parametre der identificeres og kvantificeres Analysemetoder<br />
Olieprodukter<br />
Enkeltstoffer<br />
Benzin<br />
Dieselolie<br />
BTEX (benzen, toluen, ethylbenzen, xylener)<br />
PAH’er (total mængde samt indhold <strong>af</strong> benzo-<br />
(a)pyren)<br />
GC/FID el.<br />
GC/PID<br />
GC/FID el.<br />
GC/MS<br />
78
Tilsætningsstoffer (MTBE, 1’2-dibromethan,<br />
1,2-dichlorethan)<br />
Tungmetaller Bly<br />
(Miljøstyrelsen, vejledning nr.6, 1998).<br />
AAS/EDXRF<br />
Kemiske analyser <strong>af</strong> vandprøver:<br />
Tabel 7.2: Analyse program <strong>for</strong> vandprøver udtaget fra terrænære<br />
grundvandsmagasiner.<br />
Analyser Parametre der identificeres og kvantificeres Analysemetoder<br />
Kulbrinter<br />
Enkeltstoffer<br />
Tungmetaller<br />
Sum <strong>af</strong> kulbrinter<br />
BTEX (benzen, toluen, ethylbenzen, xylener)<br />
Sum <strong>af</strong> PAH’er<br />
MTBE<br />
1,2-dibromethan<br />
1,2-dichlorethan<br />
Bly<br />
GC/FID el.<br />
GC/MS<br />
GC/ECD el.<br />
GC/MS<br />
AAS<br />
(Miljøstyrelsen, vejledning nr.6, 1998).<br />
Kemiske analyser <strong>af</strong> luftprøver:<br />
Tabel 7.3: Analyse program ved luftmålinger.<br />
Analyser Parametre der identificeres og kvantificeres Analysemetoder<br />
Kulbrinter Kvantificeres <strong>for</strong> total kulbrinteblanding.<br />
Herudover kvantificeres følgende kulbrinter:<br />
GC/FID el.<br />
GC/MS<br />
Benzen<br />
Toluen<br />
Xylener inkl. Ethylbenzen<br />
(Miljøstyrelsen, vejledning nr.6, 1998).<br />
De indledende undersøgelser <strong>af</strong>sluttes med en vurdering <strong>af</strong>, om der er<br />
tilvejebragt et tilstrækkeligt grundlag som muliggør en risikovurdering. Der bør<br />
normalt udføres akkrediterede laboratorieanalyser ved <strong>for</strong>ureningsundersøgelser.<br />
79
7.2.2.3 Risikovurdering<br />
En risikovurdering er en vurdering <strong>af</strong> de miljø- og sundhedsmæssige<br />
konsekvenser <strong>af</strong> en benzin<strong>for</strong>urening. Formålet med en risikovurdering er at<br />
<strong>af</strong>klare behovet <strong>for</strong> <strong>af</strong>værge<strong>for</strong>anstaltninger (Miljøstyrelsen, vejledning nr.6,<br />
1998).<br />
Risikovurdering tager udgangspunkt i konkrete situationer og bygger på<br />
oplysninger om de <strong>for</strong>urenede stoffer, de sprednings- og eksponerings veje og<br />
den målgruppe, der er aktuel i den givne situation (Miljøstyrelsen, vejledning<br />
nr.6, 1998).<br />
Risikovurdering skal <strong>for</strong>etages i <strong>for</strong>hold til:<br />
1. Areal anvendelse :<br />
For folk, der færdes på arealerne, kan jord- eller grundvands<strong>for</strong>urening medføre<br />
sundhedsskader (Larsen, 1997).<br />
2. Grundvand:<br />
Formålet med en risikovurdering er at vurdere, hvorvidt en given <strong>for</strong>urening i<br />
jorden eller et sekundært grundvandsmagasin <strong>for</strong>urener grundvandet som<br />
ressource. Forurening <strong>af</strong> grundvandet kan medføre <strong>for</strong>urening <strong>af</strong> nærliggende<br />
drikkevandsboringer og kan dermed udgøre en sundhedsrisiko. Forurenet<br />
grundvand kan trænge op i lavtliggende recipienter og kan derved <strong>for</strong>ringe<br />
livsbetingelserne <strong>for</strong> dyre- og plantelivet heri (Larsen, 1997).<br />
3. Luft :<br />
Ved ophold i bygninger eller på udearealer på <strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong> er der risiko<br />
<strong>for</strong> en uacceptabel påvirkning <strong>af</strong> udeluften eller indeklimaet fra en<br />
underliggende <strong>for</strong>urening <strong>af</strong> jord eller grundvand (Larsen, 1997).<br />
80
7.2.2.4 Farlighedsvurdering<br />
Risikovurderingen tager udgangspunkt i viden om stoffernes farlighed.<br />
Farlighedsvurderingen er baseret på viden om de enkelte stoffers toksicitet og<br />
deres fysiske og kemiske egenskaber, der er <strong>af</strong>gørende <strong>for</strong> stoffernes evne til at<br />
spredes i miljøet (Larsen, 1997).<br />
7.2.3 Afværgefasen<br />
Afværgefasen består <strong>af</strong> etablering <strong>af</strong> midlertidige eller permanente <strong>af</strong>værge<br />
<strong>for</strong>anstaltninger og opgravning <strong>af</strong> <strong>for</strong>urenet jord (Larsen, 1997).<br />
Formålet med <strong>af</strong>værgefasen er at detailprojektere og gennemføre de nødvendige<br />
<strong>af</strong>værge<strong>for</strong>anstaltninger. Afværge<strong>for</strong>anstaltningerne tager sigte på at fjerne en<br />
<strong>for</strong>urening, begrænse en eksponering eller <strong>for</strong>hindre en spredning <strong>af</strong> <strong>for</strong>urening i<br />
jord, vand eller luft. Hvis der ved risikovurderinger konkluderes at det er<br />
<strong>for</strong>bundet med en sundhedsrisiko at færdes på arealet, indendørs eller udendørs,<br />
eller at grundvands-eller recipientinteresser er truet, skal der <strong>for</strong>etages<br />
<strong>af</strong>værge<strong>for</strong>anstaltninger her<strong>for</strong> (Miljøstyrelsen, vejledning nr.6, 1998).<br />
Man skelner mellem <strong>for</strong>skellige oprydnings metoder som er in-situ- og ex-site<br />
metoder. In-situ er behandling <strong>af</strong> jorden på stedet uden opgravning. Den store<br />
<strong>for</strong>del ved ”in-situ” rensning er, at man undgår <strong>af</strong>brydelse <strong>af</strong> arealanvendelsen,<br />
at opgrave og transportere jorden, og man undgår endvidere eksponering <strong>af</strong><br />
mennesker <strong>for</strong> dampe og støv (Larsen, 1997). Jordrensning ”ex-site” vil sige, at<br />
jorden køres væk og bliver renset et andet sted (jordrensningsanlæg).<br />
Der findes mange metoder til oprensning <strong>af</strong> <strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong>. I Danmark er de<br />
mest benyttede teknikker til oprensning følgende:<br />
81
• Vakuumekstraktion:<br />
Ved vakuumekstaktion, som er en ”in-situ” metode, <strong>for</strong>stås primært en fysisk<br />
fjernelse (stripning) <strong>af</strong> letflygtige miljøfremmede organiske stoffer fra<br />
porevolumenet i den umættede zone v.h.a. vakuum. Vacumextraktion er<br />
velegnet til oprensning <strong>af</strong> lettere olieprodukter som benzin, petroleum og<br />
terpentin. Et antal ventilationsfiltre installeres i den umættede zone, som<br />
påtrykkes et vakuum v.h.a. en ventilator, hvorved letflygtige komponenter suges<br />
ud <strong>af</strong> jorden. Vakuumekstraktion er en god løsning når en <strong>for</strong>urening med disse<br />
stoffer har spredt sig ind under bygninger, hvor der muligvis er opstået<br />
indeklimaproblemer i kælderrum (Miljøstyrelsen, vejledning nr.6, 1998).<br />
Figur 7.1 Vakuumventilation<br />
(Miljøstyrelsen, vejledning nr.6, 1998)<br />
• Bioventilation:<br />
Ved bioventilation, som er en ”in-situ” metode, <strong>for</strong>stås aerob mikrobiel<br />
nedbrydning <strong>af</strong> miljøfremmede organiske stoffer i den umættede zone f.eks. ved<br />
tilførsel <strong>af</strong> atmosfæriske luft eller ilt. Et antal bioventilationsfiltre installeres i<br />
den umættede zone. Der påsættes en indblæsning v.h.a. en ventilator, hvorved<br />
omsætninger <strong>af</strong> <strong>for</strong>ureningen stimuleres, ved den tilførte luftart (Miljøstyrelsen,<br />
vejledning nr.6, 1998). Bioventilation anvendes navnlig til oprensning <strong>af</strong> tungere<br />
oliekomponenter som dieselolie, fyringsolie og andre tungtflygtige organiske<br />
stoffer, der vil kunne nedbrydes biologisk under aerobe <strong>for</strong>hold (Larsen, 1997).<br />
82
Figur 7.2: Bioventilation<br />
(Miljøstyrelsen, vejledning nr.6, 1998)<br />
• Air sparging:<br />
Ved air sparging (luftgennemblæsning under grundvandsspejlet), som er en ”insitu”<br />
metode, opnås en fysisk fjernelse (stripning) og mikrobiel nedbrydning <strong>af</strong><br />
<strong>for</strong>urening i grundvandszonen ved indblæsning <strong>af</strong> f.eks. atmosfærisk luft under<br />
grundvandsspejlet. Anlægget består <strong>af</strong> et antal lodrette eller evt. vandrette<br />
boringer filtersat under grundvandsspejlet. Luft indblæses under<br />
grundvandsspejlet, hvorved flygtige komponenter strippes og overføres fra<br />
vandfasen til den umættede zone, hvorfra den kan fjernes ved andre teknikker.<br />
Herudover stimuleres den mikrobielle omsætning i grundvandszonen på grund<br />
<strong>af</strong> ilttilførslen. Både de lettere og de tungere olieprodukter kan behandles ved<br />
airsparging (Miljøstyrelsen, vejledning nr.6, 1998).<br />
Figur 7.3: Airsparging<br />
(Miljøstyrelsen, vejledning nr.6, 1998)<br />
83
• Forceret udvaskning:<br />
Forceret udvaskning, som er en ”in-situ” metode, er en samlebetegnelse <strong>for</strong> en<br />
række metoder til kunstigt at <strong>for</strong>øge vandgennemstrømningen gennem det<br />
<strong>for</strong>urenede område evt. ved recirkulation <strong>af</strong> oppumpet vand. Næringsstoffer ,<br />
bakterier, iltningsmidler kan tilsættes vandet <strong>for</strong> at stimulere omsætningen.<br />
Forceret udvaskning kan anvendes såvel over som under grundvandsspejlet.<br />
Udvaskningsvandet infiltreres enten via filtre (sivedræn), ved sprinkleranlæg<br />
eller direkte i den mættede zone (Miljøstyrelsen, vejledning nr.6, 1998).<br />
Figur. 7.4: Forceret udvaskning:<br />
(Miljøstyrelsen, vejledning nr.6, 1998)<br />
• Immobilisering:<br />
Ved hydraulisk immobilisering <strong>for</strong>stås <strong>af</strong>skæring <strong>af</strong> nedsivende regnvand ved<br />
indkapsling under asfalt eller membraner og <strong>af</strong>skæring <strong>af</strong> laterale vandstrømme<br />
ved hjælp <strong>af</strong> drængrøfter og impermeable vægge. Hvis <strong>for</strong>ureningen<br />
udelukkende findes over grundvandsspejlet kan et dæklag <strong>af</strong> asfalt være nok til<br />
at hindre nedsivning <strong>af</strong> regnvand (Larsen, 1997).<br />
84
• Afgravning:<br />
Langt den mest benyttede <strong>af</strong>værgemetode over<strong>for</strong> jord<strong>for</strong>urening er <strong>af</strong>gravning.<br />
Denne fjerner <strong>for</strong>urening, normalt med gravemaskiner. Den opgravede<br />
<strong>for</strong>urenede jord transporteres til jordrensningsanlæg. Der findes flere centrale<br />
jordrensningsanlæg, hvor<strong>af</strong> de fleste renser organisk <strong>for</strong>urenet jord ved hjælp <strong>af</strong><br />
mikrobiologisk nedbrydning (milekompostering eller landfarming). Ved den<br />
biologiske rensning, hvor jorden oplægges i miler eller landfarming, bredes den<br />
<strong>for</strong>urenede jord ud som et tyndt lag på jordoverfladen, således at der skabes<br />
aerobe <strong>for</strong>hold, der muliggør en biologisk nedbrydning <strong>af</strong> de organiske stoffer<br />
(Miljøstyrelsen, vejledning nr.6, 1998).<br />
7.3 Sammenfatning<br />
Beskrivelsen <strong>af</strong> sags<strong>for</strong>løbet og den tekniske del <strong>af</strong> oprydningsprocessen viser,<br />
at en <strong>for</strong>urenet benzingrund gennemgår mange faser, som skal iagttages inden<br />
selve oprydningen <strong>af</strong> <strong>grunde</strong>n kan igangsættes. Da der er mange aktører som<br />
indgår i de enkelte faser, skal der sikres et <strong>for</strong>nuftigt sammenspil mellem<br />
aktørerne.<br />
85
8. Evaluering <strong>af</strong> OM<br />
8.1 Status<br />
Der har været solgt benzin fra ca. 12.000 <strong>for</strong>skellige steder i Danmark. Nu er<br />
antallet reduceret til ca. 2500 (2001), og en meget stor del <strong>af</strong> de salgsanlæg, som<br />
er lukket før 1965, er kun <strong>for</strong>urenet i begrænset omfang (Oil-<strong>for</strong>um 3, 2001).<br />
Den sidste frist <strong>for</strong> tilmelding <strong>af</strong> projekter til OM udløb den 1. april 1999. Det<br />
endelige antal <strong>grunde</strong>, som blev tilmeldt OM-ordningen var 9.665 <strong>grunde</strong>. Af<br />
de i alt 2103 <strong>grunde</strong>, som OM har behandlet siden 1993, er 1919<br />
færdigbehandlet ved udgangen <strong>af</strong> 1999. På størstedelen <strong>af</strong> de <strong>grunde</strong> som er<br />
tilmeldt OM-ordningen, har der ikke <strong>for</strong>inden været gennemført tekniske<br />
undersøgelser, som godtgør, at den tilmeldte grund også er <strong>for</strong>urenet. Hvis de<br />
tekniske undersøgelser viser, at <strong>grunde</strong>n ikke er <strong>for</strong>urenet, kan OM der<strong>for</strong><br />
<strong>af</strong>slutte en del sager uden at gennemføre oprydning. OM har ikke opgjort, hvor<br />
mange sager, der er <strong>af</strong>sluttet alene ved undersøgelse og hvor mange der er<br />
<strong>af</strong>sluttet ved oprensning. Depotrådet vurderer, at det samlede antal <strong>grunde</strong>, hvor<br />
der er <strong>for</strong>etaget en oprydning, udgør ca. 1500 (Depotredegørelse, 1999).<br />
OM`s udgifter til undersøgelse og oprydning er faldende, hvilket kan iagttages<br />
på nedenstående figur 8.1, som viser udviklingen i de gennemsnitlige udgifter<br />
til oprydning i de enkelte år.<br />
86
Figur 8.1 Gennemsnitlig oprensningsomkostninger<br />
(Årsberetning, 2001)<br />
Figur 8.1 viser udviklingen i OM ´s gennemsnitlige oprensningsomkostninger i<br />
1000 kr. Den yderste søjle til højre (omtalt i figuren som blå) viser den<br />
gennemsnitlige akkumulerede omkostning <strong>for</strong> alle årene (Årsberetning, 2001).<br />
Blandt nogle <strong>af</strong> årsagerne til, at oprensningsomkostningerne er faldende, kan<br />
være, den øgede effektivitet i behandlingen <strong>af</strong> sagerne. Ved behandling <strong>af</strong><br />
mange <strong>for</strong>holdsvis ensartede sager inden<strong>for</strong> den samme branche, kan der opnås<br />
en vis effektivitet. Endvidere er nogle <strong>af</strong> de sager, som nu tages op<br />
benzinstationer, som er lukket i 50`erne. Erfaringen viser, at mange <strong>af</strong> disse er<br />
u<strong>for</strong>urenede og hermed <strong>for</strong>modes, der kun at skulle være udgift til en<br />
undersøgelse <strong>af</strong> <strong>grunde</strong>n (Miljøstyrelsen 2, 2001).<br />
I 1999 var den gennemsnitlige udgift til undersøgelse og<br />
<strong>af</strong>værge<strong>for</strong>anstaltninger i OM regi 247.000 kr. pr. lokalitet, men udgiften<br />
varierer fra sag til sag, som <strong>for</strong>deler sig således:<br />
- lokalitet, hvor der <strong>for</strong>etages undersøgelse og <strong>af</strong>værge : ca. 30.000 kr.<br />
87
- lokalitet, hvor der <strong>for</strong>etages oprensning (in situ-metoder) : ca. 485.000 kr.<br />
- lokalitet, hvor der <strong>for</strong>etages oprydning ved opgravning : ca. 350.000 kr.<br />
(Depotredegørelse, 1999).<br />
Nedenstående figur 8.2 viser udviklingen i bidrag til OM-puljen og<br />
oprensningsudgifterne. Puljebidraget har været stigende indtil 1997, hvorefter<br />
puljebidraget har været konstant, og oprensningsudgifterne er faldende. Det<br />
økonomiske bidrag til OM-puljen var i 1993 på ca. 50 mio. kr. og i 2001 på ca.<br />
125 mio. kr. (Oil-<strong>for</strong>um 4, 2001).<br />
Figur 8.2: Udvikling i bidrag og oprensningsudgifter<br />
(OM Årsberetning, 2000)<br />
Figur 8.2 viser Miljøpuljens udvikling i puljebidrag og oprensningsudgifter<br />
(OM Årsberetning, 2000). Den buede kurve illustrerer udviklingen i<br />
oprensningsomkostningerne og den anden kurve puljebidraget.<br />
88
Udfra OM prognose <strong>for</strong> undersøgelser <strong>for</strong>ventes alle OM- tilmeldte <strong>grunde</strong> at<br />
være <strong>af</strong>sluttet i år 2012 under <strong>for</strong>udsætning <strong>af</strong>, at OM kan behandle ca. 600 nye<br />
<strong>grunde</strong> om året (Oil-<strong>for</strong>um 2, 2001).<br />
8.2 Vurdering <strong>af</strong> målopfyldelse i <strong>for</strong>hold til <strong>af</strong>talegrundlaget<br />
Formålet med oprettelsen <strong>af</strong> OM-ordningen var, som tidligere nævnt, at<br />
gennemføre miljøprioriterede oprydninger <strong>af</strong> <strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong> med<br />
nuværende eller tidligere detailsalgsanlæg <strong>for</strong> benzin- og mineralolieprodukter,<br />
samtidig med at denne oprydning, som skulle ske hurtigere, skulle være<br />
økonomisk sikret uanset ejer<strong>for</strong>holdet. <strong>Oprydning</strong>en blev planlagt gennemført<br />
inden<strong>for</strong> en periode på 10 år.<br />
Ud fra ovenstående oplysninger i statusdelen må det konstateres, at OMordningen<br />
har sin berettigelse. Af de ca. 12.000 benzin<strong>grunde</strong> er der i alt tilmeldt<br />
9.665 <strong>grunde</strong> til OM, de resterende benzinstationer er igangværende og er der<strong>for</strong><br />
ikke omfattet <strong>af</strong> ordningen. Hermed har OM-ordningen ”taget hånd om”<br />
flertallet <strong>af</strong> benzin<strong>grunde</strong>ne via puljebidraget, som sikrer økonomien bag<br />
oprydningen, og dette sker uanset ejer<strong>for</strong>holdet, hvorved der er skabt et system,<br />
som <strong>for</strong>bigår de juridiske tvister i jord<strong>for</strong>ureningssager. De tilmeldte OM-<strong>grunde</strong><br />
indgår i en samlet pulje, hvorved undersøgelserne og oprydningerne bliver<br />
miljøprioriterede som planlagt. Hvad angår målet m.h.t. oprydningshastigheden<br />
må det dog konstateres, at dette mål ikke er holdbar, da oprydningen først<br />
<strong>for</strong>ventes at være <strong>af</strong>slutte i 2012 og ikke i 2002, som var den første målsætning.<br />
89
8.3 Konsekvenser <strong>af</strong> særskilte miljø<strong>af</strong>taler<br />
Af mulige konsekvenser ved særskilte miljø<strong>af</strong>taler, som OM-<strong>af</strong>talen er, kan<br />
nævnes følgende eksempler.<br />
Oliebranchens Miljøpulje er oprettet som en frivillig <strong>af</strong>tale, hvorved den<br />
traditionelle command and control reguleringsinstrument sættes ud <strong>af</strong> funktion.<br />
De frivillige <strong>af</strong>taler indeholder generelt ingen retlige sanktionsmuligheder<br />
over<strong>for</strong> branchen, såfremt de fastsatte mål i <strong>af</strong>talen ikke opfyldes. De manglende<br />
muligheder <strong>for</strong> sanktioner kan medføre, at branchen har mulighed <strong>for</strong> at undgå<br />
efterlevelse <strong>af</strong> målene i <strong>af</strong>talen, og hermed er myndighedernes eneste mulighed<br />
at iværksætte en regulering, hvis målene ikke opfyldes (Institut <strong>for</strong> miljø,<br />
teknologi og samfund, 2001). For miljømyndigheden kan det resultere i, at<br />
myndighedsrollen over<strong>for</strong> OM i særlige tilfælde kan være problematisk. Ved<br />
OM´s <strong>af</strong>tale med <strong>grunde</strong>jer overtager OM <strong>grunde</strong>jerens <strong>for</strong>pligtigelser, men<br />
myndighederne kan ikke meddele påbud til OM kun til <strong>for</strong>ureneren, så i tilfælde<br />
<strong>af</strong>, at der opstår uenighed mellem OM og myndighederne i <strong>for</strong>bindelse med<br />
oprydningsarbejdet, findes ingen håndhævelsesmuligheder, som myndighederne<br />
kan anvende over<strong>for</strong> OM.<br />
Den frivillige <strong>af</strong>tale har endvidere den konsekvens, at jord<strong>for</strong>ureningslovens mål<br />
om at tilvejebringe en sammenhængende regulering <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>ureninger uanset<br />
<strong>for</strong>ureningens karakter og tilblivelse, som omtales i <strong>af</strong>snit 5, ikke opnås.<br />
Tilmeldte OM-<strong>grunde</strong> er ikke direkte omfattet <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>ureningsloven, hvilket<br />
bevirker, at OM-tilmeldte <strong>grunde</strong> ikke er omfattet <strong>af</strong> den samlede prioritering <strong>af</strong><br />
oprydningsindsatsen, som er sat i værk i <strong>for</strong>bindelse med vedtagelse <strong>af</strong> den nye<br />
jord<strong>for</strong>ureningslov, og derved opnås der ikke den ønskede effekt om en<br />
sammenhængende regulering <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>ureninger.<br />
90
8.4 Er OM ordningen omfattende nok<br />
Til en evaluering <strong>af</strong> oliebranchens miljøpulje hører ikke kun en statusrapport og<br />
en vurdering <strong>af</strong> målopfyldelse. Det er vigtigt at vurdere om OM-ordningen er en<br />
<strong>for</strong>nuftig samfundsmæssig måde at håndtere jord<strong>for</strong>ureningsproblemerne på.<br />
Dette <strong>af</strong>snit vil ud fra et miljøøkonomisk synsvinkel vurdere<br />
hensigtsmæssigheden, <strong>af</strong> at tackle jord<strong>for</strong>ureningsproblemer ved hjælp <strong>af</strong> en<br />
branche orienteret miljøpulje.<br />
Den miljøøkonomiske tankegang bygger på, at økonomisk aktivitet skaber<br />
<strong>for</strong>dele i <strong>for</strong>m <strong>af</strong> mad, videomaskiner og andre <strong>for</strong>nødenheder. Men økonomisk<br />
aktivitet skaber også ulemper i <strong>for</strong>m f.eks. <strong>for</strong>urening (Perman,1999: p.272). For<br />
at <strong>for</strong>stå de nedenstående figurer er det ydermere vigtigt at <strong>for</strong>stå <strong>for</strong>estillingen<br />
om faldende grænsenytte (marginal benefit/MB). Den første videomaskine man<br />
har er til væsentlig større nytte end nummer 10, der <strong>for</strong>mentlig bare kommer til<br />
at stå på loftet. Omvendt er ulempen (marginal damage/MD) ved de første 10<br />
cm vandstigning pga. klim<strong>af</strong>orandring ikke så omkostningsfulde som de sidste<br />
10 cm, der får digerne til at bryde sammen (Dobson,1989: p.14-16). Figur 8.3<br />
neden<strong>for</strong> viser situationen, hvor den marginale nytte falder og den marginale<br />
ulempe stiger ved øget økonomisk aktivitet. Figur 8.4 viser den samme situation<br />
med et lidt anderledes udgangspunkt. En stor produktion vil også medføre et<br />
højt <strong>for</strong>ureningsniveau, men da den marginale grænsenytte (MB) er lille <strong>for</strong> et<br />
højt produktionsniveau, vil det ikke være <strong>for</strong>bundet med store marginale<br />
<strong>af</strong>værgeomkostninger (Marginal abatement cost/MAC) at sænke<br />
<strong>for</strong>ureningsniveauet. Ligeledes vil et fald i <strong>for</strong>ureningsniveauet føre til et fald i<br />
de marginale miljømæssige omkostninger (marginal environmental cost/MEC).<br />
91
Figur 8.3 Figur 8.4<br />
MD MD MEC MEC<br />
MB<br />
MAC<br />
MB<br />
Produktionsniveau<br />
Forureningsniveau<br />
MAC<br />
I denne opgave skal teorien bruges til at illustrerer betydningen <strong>af</strong> <strong>for</strong>skellen<br />
mellem de marginale oprydningsomkostninger (MAC) <strong>for</strong> henholdsvis OMpuljeordningen<br />
og jord<strong>for</strong>ureningsområdet generelt. Figur 8.5 herunder<br />
illustrerer situationen.<br />
MAC 1 illustrerer de marginale<br />
oprydnings omkostninger <strong>for</strong><br />
oprydning under OM-puljeordningen<br />
mens MAC 2 viser situationen <strong>for</strong><br />
jord<strong>for</strong>urening generelt. Vi har ikke<br />
differentieret mellem de miljømæssige<br />
omkostninger <strong>for</strong> de to<br />
typer <strong>for</strong>urening pga manglende data.<br />
Figur 8.5<br />
MAC 1<br />
MAC<br />
MEC<br />
MEC MAC 2<br />
Forureningsniveau<br />
Vi har heller ikke præcise in<strong>for</strong>mationer <strong>for</strong> de to MAC kurver, men den<br />
teoretiske baggrundsviden om marginalnytte giver os mulighed <strong>for</strong> at sige noget<br />
om <strong>for</strong>holdet mellem MAC 1 og MAC 2 . Uden data <strong>for</strong> de reelle<br />
oprydningsomkostninger antager vi, at de marginale oprensningsomkostninger<br />
er ens i udgangspunktet <strong>for</strong> henholdsvis olie<strong>for</strong>urening og generel<br />
jord<strong>for</strong>urening. At udgangspunkterne reelt skulle vise sig at være <strong>for</strong>skellige er<br />
uden betydning <strong>for</strong> udviklingen <strong>af</strong> de marginale oprydningsomkostninger. Det er<br />
92
hældningerne på linierne MAC 1 og MAC 2 man skal hæfte sig ved. De marginale<br />
rensningsomkostninger vil stige hurtigere <strong>for</strong> OM ordningen (MAC 1 ) ved<br />
faldende <strong>for</strong>ureningsniveau end <strong>for</strong> jordrensning generelt (MAC 2 ). Dette<br />
skyldes, at OM ordningen kun omfatter <strong>benzin<strong>for</strong>urenede</strong> <strong>grunde</strong>, som kun<br />
udgør en lille andel <strong>af</strong> det samlede antal <strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong> i Danmark. Med et<br />
lille antal <strong>grunde</strong> vil den marginale <strong>for</strong>urenings<strong>for</strong>bedring falde hurtigere per<br />
økonomisk input end ved et stort antal <strong>grunde</strong>. Dette gælder også selvom prisen<br />
per oprensning under OM har været faldende. Teorien om den faldende grænse<br />
nytte betyder at oprensningen <strong>af</strong> de sidste <strong>grunde</strong> i OM ordningen, <strong>grunde</strong> som<br />
er prioriteret lavt pga. lavt <strong>for</strong>ureningsniveau og lav risikovurdering, har<br />
væsentlig lavere værdi end oprensning <strong>af</strong> de første <strong>grunde</strong>.<br />
Pointen er, som man kan se i figur 8.5, at man får renset mindre <strong>for</strong>urening op til<br />
en højere pris ved kun at fokusere på én bestemt type <strong>for</strong>urening. OM ordningen<br />
er <strong>for</strong>nuftig, når perspektivet kun er <strong>benzin<strong>for</strong>urenede</strong> <strong>grunde</strong>, men OM<br />
ordningen er fra et miljøøkonomisk synspunkt ikke efficient i den generelle<br />
håndtering <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>urening.<br />
93
9. Alternative oprydningsmodeller<br />
Vores opgave vil slutte <strong>af</strong> med en beskrivelse og analyse <strong>af</strong> mulige alternativer<br />
til OM ordningen, som den ser ud i dag. Tre alternativer vil blive gennemgået,<br />
og efterfølgende vil de blive vurderet samlet. De tre alternativer er en model<br />
hvor OM-ordningen bliver genåbnet <strong>for</strong> nye tilmeldinger, en model hvor OM<br />
ordningen tænkes overført til andre brancher og endelig en model baseret på den<br />
amerikanske CERCLA lovgivning. Tanken er, at en analyse <strong>af</strong> alternative<br />
modeller vil <strong>af</strong>runde den sidste søjle i DPSIR modellen. Analyserammen er<br />
anvendt fuldt ud og åbner <strong>for</strong> nye analyser. Ved at analysere alternative respons<br />
modeller åbner vi <strong>for</strong> nye driving <strong>for</strong>ces og derved er vejen åben <strong>for</strong> nye<br />
analyser <strong>af</strong> pressures, state og impacts.<br />
9.1 Genåbning <strong>af</strong> tilmelding til OM<br />
Et første alternativ til den nuværende ordning kunne være at genåbne den<br />
eksisterende OM <strong>for</strong> nye tilmeldinger <strong>af</strong> <strong>grunde</strong>. Det har været drøftet på et<br />
depotrådsmøde i Miljøstyrelsen, om der var behov <strong>for</strong> at udvidelse <strong>af</strong><br />
Oliebranchens Miljøpulje. Der er nu 6500 <strong>grunde</strong> tilbage på ordningen, og der er<br />
et ønske om at udvide med måske 500. Vedtagelsen <strong>af</strong> den nye<br />
benzinstationsbekendtgørelse betyder, at mange benzinstationer må <strong>for</strong>udse<br />
øgede udgifter på grund <strong>af</strong> de nye krav om indretning og drift <strong>af</strong> benzinstationer.<br />
Dette kan få den konsekvens, at flere vil have ønske om at lukke, og herved vil<br />
der opstå et yderligere behov <strong>for</strong> undersøgelse og oprydning <strong>af</strong> de “nye”<br />
nedlagte benzinstationer med eventuelt “gamle” <strong>for</strong>ureninger (Miljøstyrelsen,<br />
Referat fra depotrådsmøde, 2001). I kr<strong>af</strong>t <strong>af</strong> det meget lille antal <strong>grunde</strong>, der er<br />
tale om i denne <strong>for</strong>m <strong>for</strong> genåbning, skønnes dette alternativ dog ikke at have<br />
nogen reel effekt på jord<strong>for</strong>ureningssituationen.<br />
94
9.2 Kan OM ordningen overføres til andre brancher<br />
Et andet alternativ til håndtering <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>ureningsproblemerne kunne være at<br />
overføre OM modellen til andre brancher, der også har genereret <strong>for</strong>urenede<br />
<strong>grunde</strong>. Hver branche kunne derved håndtere sine egne problemer. Dette<br />
alternativ kræver, at hver branche vha. <strong>af</strong>gifter kan inddrive tilstrækkelige<br />
midler til oprydningen på deres <strong>grunde</strong>. Tre parametre er <strong>af</strong>gørende <strong>for</strong> om en<br />
branche kan generere tilstrækkelige puljemidler.<br />
For det første kræves det, at branchens omsætningsstørrelse står mål med<br />
udgifterne til oprensning <strong>af</strong> branchens <strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong>. Eksempelvis vil<br />
gasværksbranchen, der i dag ikke eksisterer længere, ikke kunne inddrive midler<br />
til de mange tjære<strong>for</strong>urenede gasværks<strong>grunde</strong>.<br />
For det andet kræves der, at efterspørgslen efter branchens produkt er<br />
<strong>for</strong>holdsvis prisuelastisk. Branchen skal kunne overvælte omkostningen til<br />
oprensningen på <strong>for</strong>brugeren, hvilket vil sige indføre en <strong>af</strong>gift på slutproduktet,<br />
uden at dette medfører en mærkbar nedgang i <strong>for</strong>bruget <strong>af</strong> branchens produkter<br />
og dermed i branchens indtægter.<br />
For det tredje må branchens produkter ikke miste markedsandele på<br />
hjemmemarkedet til udenlandske produkter, der ikke er omfattet <strong>af</strong> en <strong>af</strong>gift til<br />
oprensning <strong>af</strong> de <strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong>. Et fald i den nationale branches<br />
markedsandele vil betyde fald både i provenuet til oprensning og fald i<br />
branchens generelle indtægter (Jespersen,1998).<br />
95
9.3 Superfond modellen<br />
“Comprehensive <strong>Environmental</strong> Responsive Compensation and Liability Act”<br />
eller CERCLA er den korrekte betegnelse <strong>for</strong> det, der i dagligt tale kaldes<br />
Superfond. Loven er amerikansk og blev vedtaget den 11. december 1980 (EPA,<br />
2001). Situationen på jord<strong>for</strong>ureningsområdet <strong>for</strong> USA kan sammenlignes med<br />
de danske <strong>for</strong>hold. Problemerne er ganske vist flere og større i USA, men begge<br />
lande havde de samme problemer med ansvarsplacering og betaling <strong>for</strong><br />
oprensning. CERCLA lovgivningen blev gennemført med det <strong>for</strong>mål at<br />
tilvejebringe de nødvendige økonomiske midler til oprydningen og muliggøre en<br />
juridisk ansvarsplacering (Andersen, 1994/ Therkildsen, 1997).<br />
9.3.1 De fem søjler i CERCLA<br />
CERCLA lovgivningen består ikke kun <strong>af</strong> reglerne <strong>for</strong> fonden. CERCLA<br />
omfatter en bredt funderet lovsamling, der kan deles op i fem hovedområder<br />
eller fem søjler.<br />
For det første er der et in<strong>for</strong>mations og rapporteringssystem. For at myndigheder<br />
kan håndtere jord<strong>for</strong>ureningen, er det nødvendigt, at de har kendskab til<br />
<strong>for</strong>ureningen og har et system at kategorisere de <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>ureninger i.<br />
CERCLA lovgivningen omfatter der<strong>for</strong> udover en generel indsamling <strong>af</strong><br />
in<strong>for</strong>mationer en anmeldelsespligt <strong>for</strong> private virksomheder til myndighederne<br />
<strong>af</strong> udledning og udslip <strong>af</strong> farlige stoffer. Myndighederne er derefter <strong>for</strong>pligtiget<br />
til at udarbejde en national prioriteringsliste (NPL), som efterfølgende bruges til<br />
at bestemme, hvor der skal iværksættes oprensning først (Pagh, 1994).<br />
Den anden søjle i CERCLA lovgivningen giver myndighederne beføjelse til at<br />
gribe ind, når der opstår en trussel mod sundhed og miljø. Indgrebet sker enten<br />
ved påbud eller ved at EPA (environmental protection agency) selv iværksætter<br />
<strong>af</strong>værge<strong>for</strong>anstaltninger (Pagh, 1994).<br />
96
Den tredje søjle består <strong>af</strong> reglerne <strong>for</strong> fonden. Det er helt centralt <strong>for</strong><br />
myndighederne, at de nødvendige midler til aktiviteterne eksisterer, og fonden<br />
sikrer tilgængelige midler til oprydnings og <strong>af</strong>værge<strong>for</strong>anstaltninger (Pagh,<br />
1994).<br />
Den fjerde søjle i CERCLA konstruktionen er helt <strong>af</strong>gørende <strong>for</strong> omfanget <strong>af</strong><br />
jord<strong>for</strong>ureningsbekæmpelse i USA. Selv om der eksisterer en del midler i<br />
fonden er disse midler langt fra nok til at sikre oprydnings- og <strong>af</strong>værge<strong>for</strong>anstaltninger<br />
på de mange tusinde <strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong>. Der<strong>for</strong> er der med<br />
CERCLA lovgivningen fastsat nogle indgribende erstatningsansvars regler.<br />
Reglerne er indført med tilbagevirkende kr<strong>af</strong>t, så <strong>for</strong>tidens synder på trods <strong>af</strong> at<br />
de ikke var ulovlige på “gerningstidspunktet” nu bliver omfattet <strong>af</strong><br />
erstatningsansvar (Pagh, 1994). Med CERCLA reglerne er der indført en <strong>for</strong>m<br />
<strong>for</strong> objektivt ansvar <strong>for</strong> de <strong>for</strong>urenende stoffer. Ansvaret <strong>for</strong> det enkelte stof kan<br />
følges gennem hele stoffets levetid. Reglerne indebærer, “at ansvaret rykker op i<br />
årsagskæden, hvorefter det ikke kun er den, der aktuelt håndterer de farlige<br />
stoffer, der kan gøres erstatningsansvarlig <strong>for</strong> oprydning og genopretning. Også<br />
de, der har produceret eller leveret det farlige <strong>af</strong>fald, og de, der har<br />
transporteret eller organiseret bortsk<strong>af</strong>felse <strong>af</strong> det farlige <strong>af</strong>fald, kan gøres<br />
ansvarlige” (Pagh, 1994). Disse regler har til gavn <strong>for</strong> miljøet gjort det nemmere<br />
at placere et erstatningsansvar <strong>for</strong> miljøskaderne.<br />
Den femte søjle består <strong>af</strong> en udvidelse <strong>af</strong> sagsrejsningsbemyndigelsen. Normalt<br />
er det myndighederne, der rejser miljøsager over<strong>for</strong> virksomheder, eventuelt<br />
efter henvendelse fra borgerne. Under CERCLA lovgivningen kan borgerne selv<br />
rejse en miljøsag i det juridiske system og eventuelt <strong>for</strong>etage<br />
97
<strong>af</strong>værge<strong>for</strong>anstaltninger, som de efterfølgende kan få refunderet <strong>af</strong> fonden eller<br />
den ansvarlige <strong>for</strong>urener (Pagh, 1994).<br />
9.3.2 Indsatsen under CERCLA<br />
Midlerne til superfonden bliver opkrævet i <strong>for</strong>m <strong>af</strong> en øremærket <strong>af</strong>gift på olieog<br />
kemikalie industrien samt vha. en generel virksomhedsmiljøskat. I 1980, da<br />
CERCLA trådte i kr<strong>af</strong>t, var der kun <strong>af</strong>sat 1,6 mia. US$ til fonden, men dette<br />
beløb er siden blevet <strong>for</strong>højet væsentlig. Budgettet <strong>for</strong> Superfond var i 1997 på<br />
1,4 mia. US$ mens det i 1998 var på 2,1 mia. (EPA, 2001/ Therkildsen, 1997/<br />
Pagh,1994).<br />
Selv om indsatsen under CERCLA må betegnes som en <strong>af</strong>gift med et øremærket<br />
<strong>for</strong>mål, er der dog tale om øremærkning med et bredt <strong>for</strong>mål. I <strong>for</strong>længelse <strong>af</strong><br />
den første søjles rapportering og prioriteringssystem, koncentrerer Superfond<br />
programmet sig om de mest miljøbelastende <strong>grunde</strong> (Therkildsen, 1997). Der er<br />
dog en undtagelse fra den brede <strong>af</strong>vejning <strong>af</strong> de øremærkede midler. Selv om<br />
oliebranchen betaler til fonden, er olie og <strong>benzin<strong>for</strong>urenede</strong> <strong>grunde</strong> ikke omfattet<br />
<strong>af</strong> CERCLA lovgivningen (Pagh, 1994).<br />
9.4 Vurdering <strong>af</strong> de alternative oprydningsmodeller<br />
Hver <strong>af</strong> disse alternativer vil kunne skabe <strong>for</strong>skellige driving <strong>for</strong>ces og påvirke<br />
miljøtilstanden på divergerende vis. Spørgsmålet er hvilken model, der skaber<br />
det bedste resultat <strong>for</strong> miljøet.<br />
Genåbningen <strong>af</strong> tilmelding vil betyde oprensning <strong>af</strong> yderligere benzin<strong>grunde</strong>,<br />
men da denne løsning, som vist i <strong>af</strong>snit 8.2, kun vil give en marginal<br />
miljø<strong>for</strong>bedring i <strong>for</strong>hold til det økonomiske input, er dette en miljøøkonomisk<br />
dårlig idé. Alternativt kunne det <strong>for</strong>søges, at overføre OM ordningen til andre<br />
98
ancher og derved få oprenset andre typer jord<strong>for</strong>urening. Dette er desværre<br />
urealistisk som generel alternativ idet prisstrukturerne i mange brancher vil gøre<br />
det umuligt at skabe en finansiering til oprensningen. Endelig står CERCLA<br />
modellen som et alternativ, der er blevet <strong>af</strong>prøvet i virkeligheden. Denne model<br />
er der<strong>for</strong> i hovedtrækkene realistisk. Det meget indgribende erstatningsansvar<br />
med objektiv ansvar og tilbagevirkende kr<strong>af</strong>t vil være u<strong>for</strong>enelig med dansk ret,<br />
men selve Superfonds ordningen vil kunne overføres. Hvis alle typer<br />
jord<strong>for</strong>urening bliver omfattet <strong>af</strong> en overordnet prioritering, kan den generelle<br />
kritik <strong>af</strong> manglende samfundsmæssig <strong>af</strong>vejning og den specifikke kritik<br />
øremærkede <strong>af</strong>gifter i det store hele <strong>af</strong>vises. Ydermere vil en fondsmodel lette<br />
mange <strong>af</strong> de juridiske og administrative besværligheder beskrevet i hoved<strong>af</strong>snit<br />
5. Mikael Skou Andersen omtaler i en debat artikel Superfond modellen som et<br />
godt alternativ til de danske tiltag på jord<strong>for</strong>ureningsområdet. Forurener betaler<br />
princippet kan ikke gennemføres på området, da ansvarsplacering <strong>af</strong> <strong>for</strong>tidens<br />
synder oftest er umuligt. Det er der<strong>for</strong> bedre, at nutidens <strong>for</strong>urener betaler <strong>for</strong><br />
oprydningen gennem en superfond, end at nutidige eller fremtidige skatteydere<br />
skal betale <strong>for</strong> oprydningen (Andersen, 1994).<br />
99
10. Konklusion<br />
Forureningsproblemer antager ofte karakter <strong>af</strong> et tætvævet net <strong>af</strong> komplekse<br />
sammenvævede problemstillinger. Forureningsproblemerne opstår som et<br />
symbiosum <strong>af</strong> mennesket stræben fremad og menneskets tekniske <strong>for</strong>måen<br />
sammenholdt med menneskets manglende indsigt i konsekvenserne <strong>af</strong> vores<br />
tekniske <strong>for</strong>måen. Frugtbare løsninger på <strong>for</strong>ureningsproblemerne kan kun<br />
opnås ved en helhedsorienteret tilgang.<br />
Vi har i vores projekt inden<strong>for</strong> rammerne <strong>af</strong> DPSIR modellen <strong>for</strong>søgt at<br />
frembringe så helhedsorienteret en analyse som muligt <strong>af</strong> problemerne omkring<br />
olie og <strong>benzin<strong>for</strong>urenede</strong> <strong>grunde</strong>.<br />
I den første del <strong>af</strong> opgaven blev der gjort rede <strong>for</strong> sundhedsproblemerne ved<br />
olie- og <strong>benzin<strong>for</strong>urenede</strong> <strong>grunde</strong>. Vi har vist at særligt bly, benzen og<br />
benz(a)pyren skaber sundhedsskadelige påvirkninger som bl.a. cancer,<br />
neurotoksiske effekter og bioakkumulering.<br />
Det er samfundets aktiviteter, der har skabt <strong>for</strong>ureningerne og de medfølgende<br />
sundhedsproblemer. Det er også samfundets pligt, at tage stilling til om, og i<br />
givet fald hvordan, der skal reageres på problemerne.<br />
I Danmark har man fra myndighedernes side iværksat en række initiativer med<br />
det <strong>for</strong>mål at tage vare på problemerne med olie og <strong>benzin<strong>for</strong>urenede</strong> <strong>grunde</strong>. Vi<br />
har i projektet vist hvordan regler i <strong>for</strong>m <strong>af</strong> bl.a. jord<strong>for</strong>ureningsloven og<br />
tankstationsbekendtgørelsen sikrer det retlige grundlag <strong>for</strong> <strong>for</strong>valtningens<br />
indgriben i jord<strong>for</strong>ureningssager. Vi har også gjort rede <strong>for</strong> <strong>for</strong>valtningens<br />
miljøprioriteringsarbejde, og det må her konkluderes, at denne prioritering lever<br />
op til kravene om brede hensyn.<br />
100
Desværre har de offentlige tiltag vist sig at være mangelfulde over<strong>for</strong><br />
<strong>for</strong>ureninger, der er opstået før lovgivningens ikr<strong>af</strong>ttræden. Den manglende<br />
effekt <strong>af</strong> myndighedernes initiativer skyldes <strong>for</strong> det første mangelfuld mulighed<br />
<strong>for</strong> retlig ansvarsplacering <strong>af</strong> <strong>for</strong>tidens synder og efterfølgende en mangelfuld<br />
budgettering <strong>af</strong> depotmidler, der netop skulle sikre oprydning <strong>af</strong> <strong>for</strong>urenende<br />
<strong>grunde</strong>, hvor anden finansiering er umulig. Det er i denne situation OM blev<br />
oprettet. OM-puljeordningen <strong>for</strong>måede at rejse midler, der ind til videre har<br />
sikret en gennemgribende oprydning <strong>af</strong> en del tankstations <strong>grunde</strong>.<br />
Det kan således konkluderes, at den offentlige indsats har været miljøøkonomisk<br />
mangelfuld, idet indsatsen på området har været <strong>for</strong> lille. På trods <strong>af</strong> OMordningens<br />
meget positive betydning <strong>for</strong> oprydningen <strong>af</strong> nedlagte tankstations<br />
<strong>grunde</strong> må det dog konkluderes, at OM-ordningen ikke hviler på en optimal<br />
miljøøkonomisk <strong>af</strong>vejning. Ved kun at fokusere på tankstations grund bliver<br />
andre typer jord<strong>for</strong>urening vægtet <strong>for</strong> lavt.<br />
Vi har i sidste <strong>af</strong>snit undersøgt hvordan man kunne opnå en optimal effekt i<br />
<strong>for</strong>hold til ressource<strong>for</strong>bruget, og det må her konkluderes, at en modificeret<br />
version <strong>af</strong> den amerikanske CERCLA model vil være den miljøøkonomiske<br />
mest optimale model.<br />
Projektets resultater kan kort opsummeres inden<strong>for</strong> DPSIR analyserammen. På<br />
næste side i figur 10.1 vises resultaterne <strong>af</strong> projektet i en kort skematisk<br />
oversigt.<br />
101
Figur 10.1: Projektets resultat i DPSIR analyserammen<br />
Driving<br />
Pressures State Impacts<br />
<strong>for</strong>ce<br />
Behov <strong>for</strong><br />
brændstof til<br />
biler.<br />
Tanke på<br />
benzinstationer.<br />
Opsamling <strong>af</strong><br />
spild.<br />
Regulering <strong>af</strong><br />
tankanlæg.<br />
Regulering <strong>af</strong><br />
<strong>for</strong>ureninger.<br />
Spild og utætte<br />
tanke.<br />
Brændstoffets<br />
sammensætnin<br />
g <strong>af</strong> alifatiske<br />
og aromatiske<br />
kulbrinter samt<br />
additiver<br />
Transport i<br />
jorden <strong>af</strong>hænger<br />
<strong>af</strong> stoffets<br />
opløselighed,<br />
jordbundens<br />
sammensætning<br />
og nedbrydning<br />
<strong>af</strong> stoffet<br />
Specielt stoffer<br />
fra benzin som<br />
bly, BTEXer<br />
og PAHer har<br />
toksiske<br />
effekter som<br />
carcinogenitet<br />
neurotoksiske<br />
effekter og<br />
skader på<br />
<strong>for</strong>plantningsevnen<br />
hvis de<br />
når drikkevand<br />
og fødekæden<br />
Response 1<br />
Reguleringen <strong>af</strong> jord<strong>for</strong>ureningsområdet generelt og tankstationer specifikt, hvilket<br />
vil sige <strong>af</strong>faldsdepotlovgivningen, jord<strong>for</strong>ureningsloven og<br />
benzinstationsbekendtgørelsen har gjort sandsynligheden <strong>for</strong> nye udslip/udledninger<br />
fra benzinsalgssteder meget mindre. Hvis der sker uheld har lovgivningen desuden<br />
fastlagt klare regler <strong>for</strong> hvordan disse fremtidige <strong>for</strong>ureninger håndteres.<br />
Lovgivningen har dermed sikret at der ikke sker nye pressures, ændring <strong>af</strong> state, og<br />
nye ubehagelige impacts. Lovgivningen har dog ikke kunnet sikre oprydningen <strong>af</strong><br />
gamle <strong>for</strong>ureninger.<br />
Response 2<br />
OM har betydet at der er blevet midler til rådighed <strong>for</strong> oprensning <strong>af</strong> gamle<br />
<strong>benzin<strong>for</strong>urenede</strong> <strong>grunde</strong>. Midler der ikke var tilgængelig før pga. manglende<br />
mulighed <strong>for</strong> ansvarsplacering og manglende <strong>af</strong>sætning <strong>af</strong> midler fra det offentlige.<br />
<strong>Oprydning</strong>en <strong>for</strong>egår med baggrund i en miljøprioritering vha. teknikker som bla.<br />
Vakuumventilation, bioventilation, air sparging, <strong>for</strong>ceret udvaskning,<br />
immobilisering og <strong>af</strong>gravning.<br />
102
11. Litteraturliste<br />
Aftale: “Aftale om oprydninger på nedlagte og eksisterende detailsalgsanlæg <strong>for</strong><br />
benzin og mineral<strong>for</strong>ureninger” Udleveret <strong>af</strong> miljøstyrelsens<br />
jord<strong>for</strong>ureningskontor efter anmodning, 1992<br />
Almdal, Jørn : “Oprensning <strong>af</strong> <strong>for</strong>urenede benzin<strong>grunde</strong>”, Advokaten –<br />
Medlemsblad <strong>for</strong> Det Danske Advokatsamfund, Vol. 72, Hæfte 11,<br />
pp.282.283. 1993.<br />
AMI rapport nr. 50 : Arbejdsmiljøinstituttet, 1999.<br />
Akademiet <strong>for</strong> tekniske videnskaber: Rapport: Spisning <strong>af</strong> frugt og grøntsager<br />
dyrket i lettere <strong>for</strong>urenede områder. ATV møde, Vingstedcentret,<br />
marts 2001.<br />
Andersen, Mette Klemen og Lassen Ernst V. H. : “Aftale om<br />
Oliebranchens Miljøpulje”, Info – nyt, Årgang 1993, Nr. 4, pp.9-11.<br />
1993.<br />
Andersen, Mikael Skou : “Coase-Pigou kontroversen”, Politica, Vol. 24,<br />
Nr. 3, pp.254-270. 1992.<br />
Andersen, Mikael Skou : “Lad <strong>af</strong>gifter betale <strong>for</strong> oprensning”, pp.120-126<br />
in: Austrup, Knud (red.), Der mangler en plan! En debatbog om<br />
<strong>for</strong>urenet jord, Lyngby: Akademiet <strong>for</strong> de Tekniske Videnskaber.<br />
1994.<br />
103
Andersen, Peder: “Samspillet i det 20. og 21. århundrede mellem dansk miljø-<br />
og ressourcepolitik og økonomisk teori”, National Økonomisk<br />
tidsskrift, Vol.138, hæfte 1, pp.95-110, 2000.<br />
Arbejdsrapport fra miljøstyrelsen, Nr.48, 1994, ”Deponering <strong>af</strong> lettere <strong>for</strong>urenet<br />
jord: vurdering <strong>af</strong> olie- og benzin<strong>for</strong>urenet jord.” Miljøstyrelsen.<br />
1994.<br />
Arbejdsrapport fra miljøstyrelsen nr. 48, 1999: ”Deponering <strong>af</strong> lettere <strong>for</strong>urenet<br />
jord: vurdering <strong>af</strong> olie- og benzin<strong>for</strong>urenet jord.” Miljøstyrelsen.<br />
1999.<br />
Basse, Ellen Margrethe : “Miljøretten, Bind 1: almindelige emner”,<br />
Danmark: Jurist- og Økonom<strong>for</strong>bundets <strong>for</strong>lag. 2001.<br />
Bekendtgørelse : ”Bekendtgørelse om <strong>for</strong>ebyggelse <strong>af</strong> jord- og<br />
grundvands<strong>for</strong>urening fra benzin- og dieselanlæg nr. 555 <strong>af</strong> 9. Miljø-<br />
og energiministeriet, 2001”.<br />
Betænkning : ”Betænkning om <strong>for</strong>urenet jord”, Afgivet <strong>af</strong> Miljø- og<br />
Energiministeriets udvalg om nye regler <strong>for</strong> jord<strong>for</strong>urening, 1.marts<br />
1996.<br />
Bjerring, J.: ”Miljøbeskyttelsesloven <strong>af</strong> 1991”. Med kommentarer <strong>af</strong> Jørgen<br />
Bjerring og Gorm Møller. 1991.<br />
104
Branchevejledning : “Branchevejledning <strong>for</strong> benzin- og olie<strong>for</strong>urenede<br />
<strong>grunde</strong>”, Vejledning fra miljøstyrelsen Nr. 11, 1998, København:<br />
Miljø og energiministeriet. 1998.<br />
Bruun, P. : ”Spisning <strong>af</strong> frugt og grøntsager dyrket i lettere <strong>for</strong>urenede<br />
områder”, ATV-møde, Vingstedcenteret, 2001.<br />
Depotredegørelse nr. 5 om <strong>af</strong>faldsdepoter, Miljøstyrelsen 1999.<br />
Dobson, Stephen og Maddala, G.S. og Miller, Ellen : “Microeconomics”,<br />
England: McGraw-Hill Book Company. 1989.<br />
Energi-debat : “Særnummer om oliebranchens miljøpulje”, Oliebranchens<br />
Fællesråd. 1997.<br />
IARC : “Monographs on the evaluation of carcinogenic risks to humans<br />
Vol 46”, Cambridge, 1989.<br />
Ingeniøren : Miljøbranchen <strong>af</strong>hjælper oliebranchens overkapacitet, Årgang<br />
1997, nr. 38, pp24-25, 1997.<br />
Jensen, Bjørn : ”Olieprodukter.” Kemiske stoffer i miljøet, 2000.<br />
Jespersen, Jesper : “Miljøøkonomi”, Danmark: : Jurist- og<br />
Økonom<strong>for</strong>bundets <strong>for</strong>lag, 1998.<br />
105
Johannessen, Poul og Djurhuus, Håkun : “Sådan ser retten på <strong>for</strong>tidens<br />
synder”, pp.102-119 in: Austrup, Knud (red.) (1994), Der mangler<br />
en plan! En debatbog om <strong>for</strong>urenet jord, Lyngby: Akademiet <strong>for</strong> de<br />
Tekniske Videnskaber, 1994.<br />
Jord<strong>for</strong>ureningsloven : ”Lov nr. 370 <strong>af</strong> 2. juni 1999”. 1999.<br />
Kjeldgaard, Bo Asmus : “Ryd ordentlig op”, Dagbladet In<strong>for</strong>mation, 12. april<br />
1999, 1. sektion, side 9. 1999.<br />
Knudsen, Niels Tvis: “De vigtigste danske landskabstyper”, Geologisk Institut,<br />
AU. 1998<br />
Konkurrencerådet : ”Dokumentation”, 1992-4, 1992.<br />
Konkurrencestyrelsen : “Dokumentation”, Årgang 1992, nummer 4,<br />
pp.303-304, København: Konkurrencestyrelsen, 1992.<br />
Kvalitetsmanual: Medarbejdermanual <strong>for</strong> oliebranchens miljøpulje (1997).<br />
Larsen, G. og Kronborg, C.: “Geologisk ramme, Geologisk set. Det mellemste<br />
Jylland”. Geogr<strong>af</strong><strong>for</strong>laget, 1994.<br />
Larsen, Ole : ”Jord- og grundvands<strong>for</strong>urening”, 1997.<br />
106
Larsen, Thomas : “Grønne <strong>af</strong>gifter – skattepolitiske initiativer og<br />
målsætninger”, Miljø og Teknologi, vand og landskab / Nordisk<br />
tidsskrift <strong>for</strong> miljøteknik, -<strong>for</strong>valtning og –politik, Årgang 1996, Vol.<br />
10, Hæfte 3, pp.9-11, 1996.<br />
Mcgraw-Hill, Chemical dictionary, 1997<br />
Miljø og teknologi : ”Miljøfremmede stoffer i sediment, vandløbsvand, fisk og<br />
jord”, 2000.<br />
Miljøprojekt nr. 223, : ”Benzin- og dieselolie<strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong>,” 1993.<br />
Miljøprojekt nr. 408 : ”Naturlig nedbrydning <strong>af</strong> miljøfremmede stoffer i jord og<br />
Grundvand”, 1998.<br />
Miljøprojekt nr. 93 : ”Mikrobiel nedbrydning <strong>af</strong> miljøfremmede stoffer i<br />
grundvand”, 1988.<br />
Miljøstyrelsen : “Orientering om Rockwool dommen til samtlige<br />
kommunalbestyrelser og amtsråd”, Journalnummer M 333-0002,<br />
3/7-1991.<br />
Miljøstyrelsen, Projekt nr. 48, 1994<br />
Miljøstyrelsen 1996: Betænkning fra miljøstyrelsen nr. 2, Betænkning om<br />
<strong>for</strong>urenet jord, 1996<br />
107
Miljøstyrelsen, Vejledning nr. 6: ”<strong>Oprydning</strong> på <strong>for</strong>urenede lokaliteter-<br />
Hovedbind, Miljøstyrelsen, 1998.<br />
Miljøstyrelsen, Vejledning nr. 11: “Branchevejledning <strong>for</strong> benzin- og<br />
olie<strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong>.” Miljøstyrelsen, 1998.<br />
Miljøstyrelsen : “Økonomiske styringsmidler i dansk miljøpolitik”,<br />
København: Miljø og energiministerium , 2000.<br />
Miljøstyrelsen : “Natur og Miljø 2000, udvalgt indikatorer”, København:<br />
Miljø og energiministerium, 2000.<br />
Miljøstyrelsen: Vejledning nr. 8, 2000 : ”Kortlægning <strong>af</strong> <strong>for</strong>urenede arealer.”<br />
Miljøstyrelsen, 2000.<br />
Miljøstyrelsen: Orientering nr. 8, 2001 : ”Påbud i jord<strong>for</strong>ureningssager.”<br />
Miljøstyrelsen, 2001.<br />
Miljøstyrelsen: Referat fra depotrådsmøde d. 20. juni 2001<br />
Miljøstyrelsens jord<strong>for</strong>ureningskontor, 2001<br />
Miljøstyrelsen 1: Vejledning nummer 8, Kortlægning <strong>af</strong> <strong>for</strong>urenede arealer 2000<br />
Moe, Mogens : “Miljøret- Miljøbeskyttelse”, Århus: Gad. 1992.<br />
Moe, Mogens : “Miljøret- Miljøbeskyttelse”, Århus: Thomson – GadJura. 2000.<br />
108
Mossing, C. : ”Undersøgelse og monitering <strong>af</strong> naturlig nedbrydning <strong>af</strong> en<br />
benzin<strong>for</strong>urening på et tidligere benzindetailsalgssted, Nykøbing ved<br />
b295 ,Radsted, 2001.”<br />
Mygind, Helge: ”Stof kemi.” 1984,<br />
Notat: ”Notat om <strong>af</strong>tale om oprydninger på nedlagte og eksisterende<br />
detailsalgsanlæg <strong>for</strong> benzin- og mineralolie<strong>for</strong>ureninger <strong>af</strong> den. 12.<br />
oktober 1992.<br />
OK `tuelt : Artikel i benzin- og olieselskabet OK ` s blad, 2001.<br />
Oliebranchens Miljøpulje : ”Info – nyt”, Årgang 1993, Nr. 4, pp.9-11. 1993.<br />
Oliebranchens Miljøpulje 1: Særnummer om OM <strong>af</strong> 1. august 1997.<br />
OM Kvalitetsmanual : ”Naturlig nedbrydning <strong>af</strong> olie<strong>for</strong>ureninger i grundvand”,<br />
2001.<br />
Pagh, Peter : ”Amerikansk Miljøret – Til belysning <strong>af</strong> dansk miljøret og EF<br />
miljøret”, Danmark: Jurist- og Økonom<strong>for</strong>bundets <strong>for</strong>lag. 1994.<br />
Pagh, Peter : ”Jord<strong>for</strong>ureningsloven med kommentarer”. 2000.<br />
Perman, Roger og Ma, Yue og McGilvray, James og Common, Michael:<br />
“Natural ressource and environmental economics”, England:<br />
Longman. 1999.<br />
109
Prescott, L. M.: “Microbiology”, fourth edition, 1999.<br />
Institut <strong>for</strong> miljøteknologi og samfund: Projektrapport nr. 93 : ”Aftaler i den<br />
danske miljøpolitik, 2000<br />
Rapport til Miljøstyrelsen : ”Nedbrydning <strong>af</strong> olie i grundvand”, Miljøstyrelsen,<br />
1987.<br />
Revsbech, Karsten : ”Lærebog i miljøret”, 1999.<br />
Rodricks, J. V.: “Calculated Risks”, Cambridge, 1997.<br />
Skatteministeriet : “Grønne <strong>af</strong>gifter sætter pris på miljøet”, København:<br />
Skatteministeriet, 2000.<br />
Stilling, Elise Baastrup : ”Geologien og <strong>for</strong>urenings udbredelse.”<br />
Vækst/Hede-selskabets tidsskrift, 1989,<br />
Sørensen, Peter L. : “Miljø<strong>af</strong>taler <strong>af</strong>hjælper oliebranchens overskudskapacitet”,<br />
Ingeniøren, Vol. 23, hæfte 38, pp.24-25. 1997.<br />
Therkildsen, Therkild : “Miljøprogram løser problemer”, Eksport, årgang 1997,<br />
Hæfte 43, pp.14. 1997.<br />
Vejledning fra miljøstyrelsen, nr.7 : ”<strong>Oprydning</strong> på <strong>for</strong>urenede lokaliteter-<br />
Appendikser. Miljøstyrelsen, 1998.<br />
110
Viborg Amt, Indberetning <strong>for</strong> 2000 : ”Oversigt i henhold til<br />
jord<strong>for</strong>ureningsloven”, Viborg Amt, Marts 2001.<br />
Wenzel, Birgitte Refn og Knudsen, Vivi Bruhn : “Forurenet Jord”, Århus:<br />
Forlaget Thomsen-Gad Jura. 2001.<br />
Årsberetning <strong>for</strong> 2000: Oliebranchens Miljøpulje, 2000.<br />
Århus amt : “Lov om <strong>for</strong>urenet jord – status – planer – indberetning<br />
2001”, Århus amt, natur og miljø, 2001.<br />
Århus amtskommune: “Vandindvindingsplan 1984”, 1984.<br />
Internet:<br />
EPA (2001), http://www.epa.gov/superfund/action/law/cercla.htm<br />
(hentet 6/12-2001).<br />
Faktuelt (1999), “Oliebranchens Miljøpulje”, Faktuelt – In<strong>for</strong>mationsserie fra<br />
Miljøstyrelsen, Årgang 1999, Nr. 27,<br />
http://www.mem.dk/faktuelt/fak27.htm (hentet 10/12-2001).<br />
Miljøstyrelsen 2, Referat fra møde i følgegruppen <strong>for</strong> fagdatacenter <strong>for</strong><br />
jord<strong>for</strong>urening d.14/8 2001, www.mst.dk/<strong>af</strong>fald (1/11 2001)<br />
Miljøstyrelsen 5, www.mst.dk/<strong>af</strong>fald , opdateret d. 23/5 2001<br />
111
Oil-Forum 4, www.dk/om/statistik 1/11 2001<br />
Oil-Forum 1, www.oil-<strong>for</strong>um.dk/om/<strong>af</strong>talerne 8/12 2001<br />
Oil-Forum 3, www.oil-<strong>for</strong>um.dk/om/om(13/12 2001)<br />
Oil-Forum 2. www.oil-<strong>for</strong>um.dk/om/belaaning, 1/11 2001<br />
Pressemeddelelse (29/1-1998),“Miljøstyrelsen laver nu handlingsplan <strong>for</strong><br />
MTBE”, Pressemeddelelse fra Miljøstyrelsen,<br />
http://www.mst.dk/presse/04010000.htm (hentet 6/12-2001).<br />
Pressemeddelelse (7/7-1998),“Handlingsplan <strong>for</strong> MTBE”, Pressemeddelelse fra<br />
Miljøstyrelsen, http://www.mst.dk/presse/04230000.htm (hentet<br />
6/12-2001).<br />
Pressemeddelelse (27/10-2000),“MTBE-<strong>for</strong>ureningen opprioriteres i næste års<br />
oprydning på <strong>for</strong>urenede <strong>grunde</strong>”, Pressemeddelelse fra<br />
Miljøstyrelsen, http://www.mst.dk/presse/02450000.htm (hentet<br />
5/12-2001).<br />
Pressemeddelelse (1/11-2001),“596 <strong>grunde</strong> under nedlagte benzinstationer<br />
renses op 2002”, Pressemeddelelse fra Miljøstyrelsen,<br />
http://www.msy.dk/presse/11470000.htm (hentet 5/12-2001).<br />
112