FORÅR 2008 02 - Glas med garanti
FORÅR 2008 02 - Glas med garanti
FORÅR 2008 02 - Glas med garanti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
GLAS<br />
GLARMESTERI ARKITEKTUR DESIGN TEKNIK<br />
<strong>FORÅR</strong> <strong>2008</strong> <strong>02</strong><br />
06 Olympiske farver<br />
i idrættens højborg<br />
14 Når glas skal skiftes 18 Vinduesplaceringer<br />
i passivhuse – ikke så enkelt
Annonce:<br />
<strong>Glas</strong>Data på Internettet<br />
Trenden på IT-markedet går<br />
ikke længere på selv at købe<br />
sit system, men i stedet leje<br />
sig ind via Internettet.<br />
Mens det hidtil har været almindeligt<br />
at købe sit økonomisystem og installere<br />
det på sin egen PC eller server,<br />
vælger stadig flere nu at leje sig ind<br />
på en central Internet-server. Dette<br />
giver nogle klare fordele.<br />
Åbenlyse fordele<br />
Den helt store fordel er at man har<br />
adgang til sit økonomisystem uanset<br />
hvor man befinder sig, fx hjemmefra,<br />
fra sommerhuset, ja endda fra bilen –<br />
bare man har en PC <strong>med</strong> adgang til<br />
Internettet. Og det er ikke svært at<br />
forestille sig yderligere muligheder i<br />
fremtiden – fx via mobiltelefon.<br />
Også revisoren eller en evt. ekstern<br />
bogholder kan nemt få adgang til systemet.<br />
Og får man brug for IT-assistance,<br />
fx for at ændre udseendet<br />
på fakturaen, kan konsulenten gøre<br />
det hjemmefra.<br />
Investeringen bliver typisk mindre, da<br />
man ikke skal købe et økonomisystem,<br />
men blot lejer sig ind. Dog<br />
skal man selvfølgelig regne <strong>med</strong> nogle<br />
opstartsomkostninger.<br />
Sikkerhedskopiering behøver man<br />
heller ikke at bekymre sig om: Den<br />
foretages automatisk på den centrale<br />
server om natten, så man kan sove<br />
roligt. Også opdateringer til systemet<br />
foretages automatisk, så man er sikker<br />
på at køre på nyeste version.<br />
Afviklingen af programmerne og især<br />
søgning på data, vil ofte være hurtigere<br />
fordi en central server er langt<br />
kraftigere end en almindelig PC.<br />
Ulemper<br />
Jamen, er der da slet ingen ulemper<br />
Det kommer an på ens egen indstilling.<br />
Man kommer jo aldrig til at eje<br />
sit program og man skal måske også<br />
lige vænne sig til at ens dyrebare data<br />
ligger et eller andet sted ”ude i<br />
byen”. Her er det vigtigt at sikre sig<br />
at leverandøren har sørget for den<br />
fornødne sikkerhed og backup.<br />
Den månedlige ydelse er også højere<br />
end hvis man selv havde købt systemet.<br />
Men typisk skal man jo under<br />
alle omstændigheder betale en månedlig<br />
ydelse for vedligeholdelse af<br />
programmet og evt. adgang til hotline.<br />
Endelig kan Internetforbindelsen<br />
også blive afbrudt, men dette er<br />
heldigvis meget sjældent i Danmark –<br />
næsten lige så sjældent som afbrud i<br />
telefonforbindelser og el.<br />
<strong>Glas</strong>Data på Internettet<br />
<strong>Glas</strong>Data er ubestridt det mest udbredte<br />
økonomisystem blandt danske<br />
glarmestre. De første glarmestre<br />
tog det i brug i begyndelsen af<br />
1980'erne og det er i dag en uundværlig<br />
del af hverdagen for langt over<br />
100 glarmestervirksomheder.<br />
Som en naturlig del af udviklingen for<br />
at dække glarmestrenes behov, tilbydes<br />
<strong>Glas</strong>Data nu også via Internettet.<br />
Og teknologien er gennemprøvet! I<br />
øjeblikket kører 18 virksomheder<br />
på Finn Levinsens server i Glostrup<br />
foruden flere større virksomheder,<br />
som har deres egen Internet server.<br />
Sikkerhed<br />
Løsningen er baseret på en Linuxserver,<br />
som er noget af det mest stabile<br />
på markedet og afvikler programmet<br />
ekstremt hurtigt. På brugerens<br />
PC skal installeres et lille<br />
program, en ”klient”, som sørger for<br />
kommunikation og kryptering af data<br />
til Linux-serveren. Adgangen er selvfølgelig<br />
også sikret <strong>med</strong> passwords.<br />
Serveren er placeret i et af de store<br />
teleselskabers IT-centre, hvor man<br />
har specialiseret sig i at være ”hotel”<br />
for den slags servere <strong>med</strong> alle nødvendige<br />
sikkerhedsforanstaltninger.<br />
Hver nat tages der sikkerhedskopi af<br />
data til en server placeret et andet<br />
sted i Københavnsområdet.<br />
Systemkrav<br />
For at få adgang til <strong>Glas</strong>Data Internet,<br />
skal man have en PC <strong>med</strong> Windows<br />
styresystemet. Der skal installeres et<br />
lille klient-program, som sørger for<br />
kommunikationen, og sikkerheden<br />
omkring denne, til og fra Internet<br />
serveren.<br />
Desuden skal man selvfølgelig have<br />
en internetforbindelse på mindst<br />
512Kbit/sekund, gerne højere. Men<br />
da forbindelsen kun bruges til at<br />
sende skærmbilleder, tasteslag og<br />
print frem og tilbage, er der ikke behov<br />
for ekstremt hurtige forbindelser.<br />
Priser<br />
Den månedlige omkostning afhænger<br />
selvfølgelig af hvor mange firmaer<br />
der skal oprettes på serveren og<br />
hvor mange brugere der skal have<br />
adgang. Typisk koster en løsning <strong>med</strong><br />
ét firma og én bruger 650 kr. om måneden<br />
ekskl. moms.<br />
Dertil kommer opstartsomkostninger,<br />
som varierer afhængigt af om<br />
man i forvejen har <strong>Glas</strong>Data eller<br />
skal have konverteret sine data fra et<br />
andet system. Konvertering af data<br />
kan ske fra alle gængse systemer.<br />
Yderligere oplysninger hos:<br />
Finn Levinsen ApS<br />
Telefon: 49 17 66 11.<br />
E-mail: info@finnlevinsen.dk<br />
Web: www.finnlevinsen.dk
KOMMENTAR<br />
GLAS<br />
Glarmestertidender<br />
Tidsskrift for Glarmesterlauget<br />
i Danmark<br />
Forår <strong>2008</strong> • <strong>02</strong><br />
Udgiver<br />
Glarmesterlauget i Danmark<br />
Gothersgade 160<br />
1123 København K<br />
T 3313 6510 • F 3313 6560<br />
W www.glarmesterlauget.dk<br />
Redaktion<br />
Hans-Georg Nielsen (ansvh)<br />
Poul Henrik Madelung<br />
Casper Christensen, Adam Pade<br />
Annoncer<br />
Forlaget Coronet A/S<br />
Traverbanevej 10<br />
2100 København Ø<br />
T 3525 3400 • F 3525 3401<br />
M glas@forlaget-coronet.dk<br />
ISSN<br />
1604-8016<br />
Tryk<br />
Fr. G. Knudtzons Bogtrykkeri A/S<br />
Næste udgave<br />
Primo september <strong>2008</strong><br />
Redaktionen slutter 15. august<br />
GLAS udsendes fire gange om året til<br />
<strong>med</strong>lemmerne af Glarmesterlauget i<br />
Danmark og disses <strong>med</strong>arbejdere samt<br />
til fagets samarbejdspartnere blandt<br />
leverandører, rådgivere og teknikere.<br />
Abonnement<br />
Kr. 200,- ex. moms<br />
Festtalerne<br />
om bøvlet<br />
Hvornår har du sidst hørt en politiker sige, at han vil gøre<br />
noget ved bureaukratiet Ikke sandt, det har du hørt så<br />
mange gange, at du ikke kan huske, hvornår det senest var.<br />
For nogle år siden var det især håndværket og den øvrige<br />
private sektor, som brokkede sig over det unødvendige<br />
bøvl. Det positive er nu, at de folk – og de er jo mange<br />
– som er sat til at forvalte reglerne i stigende grad er<br />
begyndt at brokke sig over uforståelige, forhastede og<br />
arbejdshæmmende regler.<br />
Politikerne er klar over, at folk er begyndt at knurre, så<br />
derfor bruger de selv ordet bøvl – og lover at gøre noget ved<br />
sagen. Problemet er, at trods de mange festtaler, så sker der<br />
ikke noget som helst.<br />
Blandt årsagerne er et ønske om millimeterretfærdighed<br />
fra borgernes side – og der<strong>med</strong> fra politikerne. Dette parret<br />
<strong>med</strong> en dyb mistillid fra politikeres og centralforvaltningens<br />
side over for såvel den øvrige<br />
forvaltning som borgerne.<br />
Desuden fremmer <strong>med</strong>ierne,<br />
især TV, en grotesk drøm om, at vi<br />
kan skabe det problemfri samfund.<br />
Blot vi strammer, evaluerer og<br />
detailregulerer endnu mere – og<br />
for nogle år siden troede vi, at øget<br />
anvendelse af EDB ville aflaste os alle. Klar fejlslutning. EDB<br />
har kun øget bøvlet – og frem<strong>med</strong>gørelsen.<br />
Konklusionen er, at en løsning ikke kan komme fra<br />
politikerne. Det er kun de plagede borgere selv, der kan<br />
gøre noget ved sagen. Forbliver vi passive, så fortsætter vi<br />
blot nogle år, indtil systemet bryder sammen af sig selv. Et<br />
rensende kaos, måske – men ganske uberegneligt.<br />
Den mere modne løsning er at gøre det klart for<br />
politikerne, at vi alle er voksne, positive og ansvarsbevidste<br />
mennesker, som er indstillede på at acceptere en vis risiko<br />
for fejl og ”uretfærdighed” i dagligdagen – i bytte for mere<br />
frihed.<br />
Hvad <strong>med</strong> en manifestation, et håndværkeroptog –<br />
som tidligere. Det kunne nemt tænkes, at mange fra den<br />
offentlige sektor denne gang vil slutte op.<br />
Hans-Georg Nielsen<br />
Direktør
AKTUELT<br />
Kort leveringstid på –<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Succes for vinduer<br />
af kernetræ<br />
Inwido Denmark har omlagt sin<br />
produktion af fyrretræs- og træ/<br />
aluvinduer til produkter af fingersamlet<br />
og næsten knastfrit<br />
kernetræ.<br />
Virksomheden har siden introduktion<br />
oplevet en stigende<br />
interesse – især fra kunder, der<br />
er utilfredse <strong>med</strong> harpiksudtræk<br />
og gule pletter på nye vinduer.<br />
Under produktionen stilles<br />
krav til kerneandel, knastafstand,<br />
årringe og på udvalget af de træer,<br />
der indgår i produktionen.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Ny teknisk<br />
konsulent<br />
Niels H. Brix startede den 1.<br />
april som teknisk konsulent<br />
hos Glarmesterlauget i Danmark.<br />
Niels har tidligere beskæf-<br />
tiget sig <strong>med</strong> projekteringsopgaver<br />
hos arkitektfirmaet<br />
Mangor og Nagel, og han er<br />
uddannet bygningskonstruktør.<br />
Energi E2<br />
<strong>Glas</strong>- og beslagløsninger til Glarmestre<br />
3 lags lamineret glas til gangbroer samt<br />
værn i 2 lags hærdet lamineret glas.<br />
w w w . d s g i n d u s t r i . d k<br />
DSG Industri AS Langkær 6 DK-6100 Haderslev<br />
T: +45 7452 9952 F: +45 7452 7514 @: dsg@dsgindustri.dk<br />
dansk sikkerheds-glas dansk sikkerheds-glas dansk sikkerheds-glas dansk<br />
sikkerheds-glas dansk sikkerheds-glas dansk sikkerheds-glas dansk sikkerhedsglas<br />
dansk sikkerheds-glas dansk sikkerheds-glas dansk sikkerheds-glas<br />
<strong>Glas</strong> kan beregnes<br />
via nettet<br />
Pilkington SPECTRUM, Windowsbaseret<br />
program til beregning<br />
af glasdata, er blevet et vigtigt<br />
værktøj, der gør det muligt for<br />
kunder, arkitekter og rådgivere at<br />
beregne data for en lang række<br />
glasprodukter og glaskombinationer<br />
uden at konstruere og<br />
måle dem.<br />
Det indeholder de populære<br />
og velkendte funktioner fra den<br />
version, der kan downloades,<br />
men også mange ekstra fordele<br />
og muligheder. Da alle brugere<br />
arbejder <strong>med</strong> samme version af<br />
programmet, er der ikke længere<br />
risiko for at anvende en forældet<br />
version, og databasen opdateres<br />
regelmæssigt. Programmet kan<br />
dog stadig downloades.<br />
Databasen er blevet udvidet<br />
<strong>med</strong> flere produkter, så som det<br />
nye Suncool Brilliant 40/22.<br />
Der er desuden tilført et større<br />
udvalg af Pilkington Optilam<br />
og bearbejdede produktversioner.<br />
Alle data, der er relevante<br />
for CE-mærkningen, er opdateret<br />
iht Byggevaredirektivet og tilhørende<br />
standarder.<br />
Se og prøv Pilkington On-line<br />
på www.pilkington.dk. Man har<br />
i flere år kunnet downloade en<br />
version af programmet, der opdateres<br />
<strong>med</strong> regelmæssige mellemrum,<br />
fra Pilkingtons hjemmeside.<br />
Denne mulighed vil forsat<br />
være tilgængelig.<br />
4 GLAS <strong>02</strong> <strong>2008</strong>
AKTUELT<br />
INDHOLD<br />
<strong>Glas</strong>fakta<br />
– Sæson for termisk<br />
brud<br />
10<br />
Termisk brud opstår, når temperaturforskellen<br />
mellem forskellige dele af ruden<br />
overstiger en vis kritisk grænse. Denne<br />
grænse afhænger af glastypen. Der er følgende<br />
vejledende værdier:<br />
• Trådglas, valset glas og lamineret glas<br />
20 -30° C<br />
• Floatglas 40-50 °C<br />
• Varmeforstærket glas 60 – 70 °C<br />
• Hærdet glas 80-100 °C<br />
06<br />
Siddeovenlys i Herning<br />
Når glas<br />
skal skiftes<br />
14<br />
Olympiske farver i<br />
idrættens højborg<br />
Termisk brud giver et meget karakteristisk<br />
brudbillede. Brudlinien udgår<br />
fra glaskanten, således at den<br />
danner en ret vinkel <strong>med</strong> både glaskant<br />
og glasflade.<br />
<strong>Glas</strong>stec <strong>2008</strong><br />
12 TEKNIK<br />
Ny viden om glassets struktur<br />
18 TEKNIK<br />
Vinduesplaceringer i passivhuse<br />
– Ikke så enkelt<br />
26 TEKNIK<br />
Klimatruslen: <strong>Glas</strong>branchen kan<br />
gøre mere<br />
<strong>FORÅR</strong> <strong>2008</strong> <strong>02</strong><br />
Den største europæiske messe inden for<br />
glasområdet, <strong>Glas</strong>stec, afholdes 21. – 25.<br />
oktober <strong>2008</strong> i Düsseldorf. Messen er opdelt<br />
i forskellige emneområder: <strong>Glas</strong>produktion,<br />
glasforarbejdning, glasprodukter,<br />
værktøj, måling og test, ingeniørarbejde<br />
og forskning og læring. Se mere på www.<br />
glasstec.de<br />
FORSIDEN: Lerchenborg Slot gemmer på et prægtigt<br />
stykke kulturhistorie i form af kulørte ruder <strong>med</strong> dyre-,<br />
jagt- og familiemotiver. Læs historien side 22 (foto: Klaus<br />
Holsting).<br />
<br />
<br />
Du kan leje løftemaskinen <strong>Glas</strong>boy hos glarmesterfirmaet Børge Christiansen A/S<br />
og opleve alle fordelene på egen krop:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<strong>02</strong> <strong>2008</strong> GLAS<br />
5
GLARMESTERI<br />
Sollyset gennem de farvede<br />
og mønstrede ovenlysvinduer<br />
giver en helt unik belysning<br />
i et ellers gråt transitområde.<br />
Olympiske<br />
farver i<br />
idrættens<br />
højborg<br />
Af Casper Christensen • Kunstner Ruth Campau har ved hjælp af lys og farver<br />
forvandlet foyer og lounge i Idrættens Hus til en massiv påvirkning af farver på et ellers<br />
gråt sted.<br />
6 GLAS <strong>02</strong> <strong>2008</strong>
GLARMESTERI<br />
FOTO: RUTH CAMPAU<br />
Oftere og oftere oplever vi, at<br />
glaskunst bliver integreret i<br />
bygninger – både som en del af<br />
enten facade eller tag og som en del af<br />
udsmykningen i selve bygningen.<br />
En kunstner, der gentagne gange toner<br />
frem i forbindelse <strong>med</strong> glaskunst<br />
i byggeriet, er Ruth Campau. Hendes<br />
mest kendte udsmykning til dato er det<br />
prisbelønnede ”Nordlyset” i København,<br />
hvor silketrykt glas er blevet brugt som<br />
altanadskillelser. Lige som ved ”Nordlyset”<br />
har Ruth Campau i Idrættens Hus i<br />
Brøndby leget <strong>med</strong> lys og glas ved hjælp<br />
af folie og silketryk på glas.<br />
Hele processen begyndte, da arkitekt<br />
Claus Francke kontaktede Ruth Campau.<br />
Receptionsområdet i Idrættens Hus<br />
skulle opdateres, og ønsket var, at der<br />
skulle flere farver i rummet, der er beliggende<br />
på Brøndby stadion, og som ellers<br />
er domineret af gråt beton.<br />
Danmarks Idræts Forbund, der har<br />
til huse i Idrættens Hus, er i Danmark<br />
ansvarlig for både elite- og breddeidræt<br />
samt national olympisk komite. Logoet<br />
for DIF er da også de olympiske ringe<br />
ovenover Dannebrog.<br />
Valgte de<br />
olympiske farver<br />
Det faldt derfor kunstneren naturligt at<br />
vælge farver i projektet efter de olympiske<br />
farver: Rød, gul, grøn, blå og sort.<br />
»Mit udgangspunkt var de olympiske<br />
farver, som jeg <strong>med</strong> kunstnerisk frihed<br />
har holdt mig til,« siger Ruth Campau.<br />
Udsmykningen er sket ved at ”beklæde”<br />
glassene i udvalgte ovenlysvinduer<br />
<strong>med</strong> enten farvet folie eller <strong>med</strong> silketryk<br />
og folie. Det silketrykte mønster er et<br />
penselstrøg af Ruth Campau – hvilket er<br />
ganske kendetegnende for kunstneren.<br />
De farvede ovenlysvinduer er både lodret<br />
og skråt monterede.<br />
Når solen rammer de omtalte vinduer,<br />
<strong>med</strong>fører dette, at farvede felter spredes<br />
ud over både gulv og betonsøjler i<br />
transitområdet. »Effekten er helt vild,«<br />
beretter kunstneren.<br />
Skaber<br />
usædvanligt liv<br />
Felterne <strong>med</strong>fører et helt usædvanligt liv<br />
i et rum, der ellers er domineret af beton.<br />
Effekten er så overraskende, at undertegnede<br />
som tilskuer forbavses og glæder sig<br />
over, at der findes personer, der har en<br />
kreativitet, der formår at skabe farve og<br />
glæde på steder, hvor middelmådighedens<br />
farve truer <strong>med</strong> at tage overhånd.<br />
Det benyttede glas er fremstillet af<br />
Bo-glas A/S i Brønderslev, der tidligere<br />
har samarbejdet <strong>med</strong> Ruth Campau om<br />
adskillige projekter <strong>med</strong> kunst og glas. Et<br />
samarbejde Ruth Campau roser <strong>med</strong> ord<br />
som ”høj kvalitet” og ”fleksibilitet.”<br />
Ved fremstillingen af glassene er der<br />
benyttet en kombination af forskellige<br />
behandlinger af glasset: Silketryk, hærdning<br />
og laminering.<br />
I arbejdsprocessen benyttes 6 mm.<br />
glas, der efter kantforarbejdning og rengøring<br />
påføres motivet ved hjælp af serigrafisk<br />
tryk og ved brug af keramisk<br />
farve. <strong>Glas</strong>set hærdes herefter ved op-<br />
Når solen rammer vinduerne, spredes<br />
farvefelter ud over gulv og betonsøjler<br />
i transitområdet ...<br />
<strong>02</strong> <strong>2008</strong> GLAS<br />
7
GLARMESTERI<br />
... <strong>Glas</strong>set hærdes herefter ved opvarmning til 640 °C,<br />
hvorved den keramiske farve samtidig bliver<br />
brændt ind i glasset.<br />
varmning til 640 °C, hvorved den keramiske<br />
farve samtidig bliver brændt ind i<br />
glasset. Sidste del af processen er, at glasset<br />
ved hjælp af en farvet folie lamineres<br />
sammen <strong>med</strong> yderligere et 6 mm glas.<br />
Det nu 12 mm tykke glas monteres herefter<br />
som den ene halvdel i en termorude.<br />
Vanskeligst var<br />
silketryksfarverne<br />
Per Sørensen fra Bo-glas beretter:<br />
»Det største problem var at finde den<br />
ønskede nuance på silketryksfarverne.<br />
Vi lavede en række farveprøver for hver<br />
olympisk farve, hvorefter vi i samråd<br />
<strong>med</strong> Ruth Campau fandt de helt korrekte<br />
farver <strong>med</strong> den rigtige intensitet.«<br />
Motivet til silketrykket leveres som<br />
en Adobe Illustrator fil.<br />
»Vi er stadig begrænset af, at farven<br />
er lidt grovkornet, så eventuelle detaljer<br />
ikke står helt skarpt, men ellers kan vi<br />
ved hjælp af silketryk påtrykke stort set<br />
ethvert motiv på glas i størrelser op til<br />
1,5 x 3 meter.« siger Per Sørensen.<br />
Ud over det udførte lys i foyeren fik<br />
Ruth Campau også frie hænder til at arbejde<br />
<strong>med</strong> farver og lys på en hel væg i<br />
loungerummet. Rummet er for nylig<br />
blevet udbygget ved at inddrage en del af<br />
den udvendige gård, hvorved der i rummet<br />
er kommet en smal skakt <strong>med</strong> ovenlys<br />
langs hele væggen.<br />
For at bibeholde sammenhængen<br />
<strong>med</strong> foyeren valgte kunstneren at bibeholde<br />
farvevalget og de vandrette formater<br />
<strong>med</strong> de vandrette penselstrøg.<br />
Hænger på<br />
væggen<br />
Konstruktionen hænger på væggen og er<br />
opbygget af et skelet af jern, hvorpå der<br />
er monteret bemalede plexiglas. Konstruktionen<br />
er udført i to lag. I dele af<br />
konstruktionen er der monteret plexiglas<br />
i både yderste og inderste lag. Kunstneren<br />
har her malet direkte på glassene,<br />
men beholdt de karakteristiske streger.<br />
Inderste lag glas er monteret ca. 10 cm<br />
fra væggen. På bagsiden af jernkonstruktionen<br />
er der monteret katodelys. Dette<br />
har den effekt, at lyset om dagen fra<br />
ovenlyset falder ned mellem glaslagene,<br />
mens katodelyset om aftenen oplyser<br />
den bagvedliggende hvide væg, der der<strong>med</strong><br />
oplyser kunstværket bagfra. Dette<br />
<strong>med</strong>fører, at farvespillet i kunstvæggen<br />
ændrer sig afhængigt af belysningen.<br />
Om aftenen ved den kunstige belysning<br />
træder kunstvæggen for alvor ud<br />
af skyggen som en dominerende del af<br />
lounge rummet, der smukt oplyser væggen.<br />
For yderligere inspiration om kunst integreret<br />
i byggerier, se www.campau.dk.<br />
8 GLAS <strong>02</strong> <strong>2008</strong>
GLARMESTERI<br />
Kunstværket i loungen fremtræder forskelligt<br />
alt afhængigt af lyset. I dagslys<br />
falder lyset ned ovenfra, mens det oplyses<br />
bagfra om natten.<br />
<strong>02</strong> <strong>2008</strong> GLAS<br />
9
ARKITEKTUR<br />
Siddeovenlys<br />
i Herning<br />
10 GLAS <strong>02</strong> <strong>2008</strong>
ARKITEKTUR<br />
FOTO: GLARMESTER KRISTIAN RASMUSSEN<br />
En parkeringskælder i gråt beton,<br />
<strong>med</strong> kunstigt lys og kølig, dårlig<br />
luft er ikke noget rum, som man<br />
søger ophold i længere end nødvendigt.<br />
En mørk plads ved en banegård<br />
er heller ikke det færdelsområde,<br />
som er mest eftertragtet.<br />
Ved etableringen af en ny parkeringskælder<br />
ved Herning<br />
Banegårdscenter er der etableret<br />
et stort ovenlys <strong>med</strong><br />
en diameter på 4,52 meter.<br />
Det store ovenlys giver<br />
meget naturligt lys, som<br />
præger kælderen i en<br />
mere venlig retning og<br />
giver godt lys, som øger<br />
oversigtsforholdene for<br />
cyklister og bilister, som<br />
skal ad de to op- og nedkørselsramper,<br />
der er til<br />
kælderen.<br />
Herudover er ovenlyset<br />
udstyret <strong>med</strong> fiberlys<br />
i glassets kant, så pladsen<br />
i de mørke timer bliver oplyst<br />
fra den store runde cirkel,<br />
som siddeovenlyset er.<br />
På overfladen er ovenlyset lavet<br />
til en stor rund bænk, som kan<br />
benyttes af forbipasserende og beboere<br />
i området. Bænkens overflade hælder 5<br />
grader, så vandet bliver ledt af. <strong>Glas</strong>set i<br />
ovenlyset er 41 mm lamineret glas <strong>med</strong><br />
satineret overflade fra Interpane i Tyskland.<br />
<strong>Glas</strong>set kan holde til et tryk på 5<br />
kN og en belastning på 500 kg pr. m2,<br />
hvilket er nødvendigt for de eventuelle<br />
belastninger, som personfærdsel på<br />
glasset kan forårsage.<br />
Jørgen Mulvad fra Glarmester Kristian<br />
Rasmussen i Herning, som har<br />
stået for glasarbejdet, fortæller, at<br />
montagen er sket i en jernramme <strong>med</strong><br />
4 x 20 mm sort neopren, og efterfølgende<br />
er der fuget mellem glassene<br />
<strong>med</strong> klar silikone.<br />
Idéen er udviklet hos Landskabsarkitekt<br />
Preben Skaarup i Århus, mens<br />
Glarmester Kristian Rasmussen har<br />
været underentreprenør hos C. C.<br />
Contractors A/S i Herning sammen<br />
<strong>med</strong> S<strong>med</strong> Jensen fra Herning og Viborg<br />
Lysleder.<br />
Oprindelig var det planen at lave<br />
nogle riste ned til parkeringskælderen,<br />
men det må siges, at etableringen<br />
af ovenlys <strong>med</strong> indbygget lys og siddefunktion<br />
både er flottere og giver flere<br />
funktioner.<br />
Af Poul Henrik Madelung • Et markant ovenlys – på det nærmeste udført som en<br />
skulptur – gør passagen op og ned ad et parkeringsanlæg under Herning banegård til både<br />
en sikrere og en mere æstetisk oplevelse.<br />
FOTO: VIBORG LYSLEDER<br />
<strong>02</strong> <strong>2008</strong> GLAS<br />
11
TEKNIK<br />
Ny viden om glassets<br />
struktur<br />
Vi har i det første nummer<br />
af GLAS, nemlig<br />
2005/1, omtalt glassets<br />
grundlæggende struktur.<br />
Som det fremgik af disse artikler,<br />
strides videnskaben stadig om,<br />
hvorvidt materialet glas er en<br />
frosset viskos væske eller et fast<br />
materiale.<br />
Der er dog enighed om, at<br />
det særegne ved glas er, at dets<br />
molekylære og atomare struktur<br />
ikke som ved andre faste stoffer,<br />
for eksempel metaller, er velordnet.<br />
PROBLEMER FOR<br />
VIDENSKABEN<br />
Dette skaber en del problemer<br />
for videnskaben. Det har således<br />
indtil nu være yderst vanskeligt<br />
at studere glassets struktur <strong>med</strong><br />
mikroskop.<br />
AF HANS-GEORG NIELSEN • Danske og engelske forskere har<br />
konstrueret et højt opløsende mikroskop, der vil kunne studere<br />
hemmelighederne bag glassets sammensætning på nanoplan.<br />
Den gode nyhed er, at det nu<br />
er lykkedes for engelske og danske<br />
forskere (fra Aarhus Universitet)<br />
at konstruere et højt opløsende<br />
mikroskop og der<strong>med</strong><br />
finde en metode til at studere<br />
glassede materialers hemmeligheder<br />
på nanoplan.<br />
RODEHOVEDER<br />
Og hvad sker der så Jo, det viser<br />
sig, at glassets underlige molekyler<br />
ikke er helt så store rodehoveder<br />
og så ustrukturerede, som<br />
hidtil antaget. Der er mønstre i<br />
glassets ellers tilfældige og kaotiske<br />
struktur.<br />
Forskerne har indtil nu identificeret<br />
tre strukturer, der udgør<br />
byggestenene i glas. En femkantet<br />
ring, en sekskantet ring og en<br />
zig-zag streng.<br />
FUNDAMENTALE<br />
LEGOKLODSER<br />
Centerleder ved Aarhus Universitet,<br />
professor Flemming Besenbacher,<br />
siger det således:<br />
»Vi har vist, at man kan forstå<br />
den uordnede struktur ud fra<br />
nogle ganske få og fundamentale<br />
molekylære ”legoklodser”. De systematiske<br />
studier af disse, samt<br />
den måde, hvorpå de er sat sammen,<br />
muliggør en enorm simplificering<br />
af den teoretiske tilgang<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
12 GLAS <strong>02</strong> <strong>2008</strong>
TEKNIK<br />
til og forståelse af uordnede materialer<br />
som for eksempel glas.«<br />
TIL GAVN FOR<br />
PRAKTISK FORSKNING<br />
Og hvad så kunne man fristes<br />
til at spørge. Jo, forskerne vurderer,<br />
at den nye viden kan gavne<br />
arbejdet <strong>med</strong> en række syntetiske<br />
stoffer <strong>med</strong> samme struktur<br />
som glas, for eksempel plast, flamingo<br />
og skumgummi.<br />
Som læsere af vore tidligere<br />
artikler i GLAS vil vide, så var<br />
årsagen til, at det ganske hårde,<br />
tunge og skarpe materiale glas,<br />
i modsætning til blandt andet<br />
metal, er gennemsigtigt, netop<br />
på grund af den uordnede struktur.<br />
ENDNU UBESVAREDE<br />
SPØRGSMÅL<br />
GLAS har spurgt professor Besenbacher,<br />
om hans forskning<br />
har givet ny viden om dette<br />
spændende spørgsmål, samt om<br />
hvad den nye viden betyder for<br />
”hovedpersonen”, glasset.<br />
Svaret er, at der endnu er<br />
meget at se til, før vi kan få et<br />
konkret svar. For så vidt angår<br />
glassets fantastiske gennemsigtighed,<br />
ja så må vi også her vente<br />
i spænding på et uddybende<br />
svar.<br />
FOTO: INANO, ÅRHUS UNIVERSITET<br />
Figur1<br />
På billederne til venstre og højre<br />
ovenfor ses to ultrahøjopløste billeder<br />
af den tynde molekylære film,<br />
som måler hhv. 30 x 30 nanometer<br />
og 10 x 10 nanometer. På begge billeder<br />
ses de enkelte molekyler som<br />
små lysende pletter. Billedet til venstre<br />
er et oversigtsbillede af filmen,<br />
der tydeligt viser den overordnede<br />
uordnede struktur af filmen, som er<br />
typisk for strukturen i glas. Billedet<br />
til højre er et zoom-in, og den præcise<br />
position og orientering af de enkelte<br />
molekyler er angivet <strong>med</strong> små<br />
stregtegninger ovenpå de lysende<br />
pletter.<br />
Til trods for den ellers tilfældige<br />
og kaotiske struktur af den molekylære<br />
glasfilm er det lykkedes de århusianske<br />
forskere at identificere tre<br />
velordnede strukturer, som tilsammen<br />
udgør byggestenene i netværket.<br />
Tre af disse er angivet i figuren<br />
til højre: 1) En femkantet ring. 2) En<br />
sekskantet ring. 3) En zig-zag-streng.<br />
Med denne nye information om,<br />
hvorledes de enkelte byggesten sidder<br />
i forhold til hinanden, er den mikroskopiske<br />
beskrivelse af glas blevet<br />
forbedret betydeligt. Da en lang<br />
række stoffer er opbygget på samme<br />
uordnede måde som glas, er der derfor<br />
en lang række potentielle højteknologiske<br />
områder, som på længere<br />
sigt kan drage nytte af de nye forskningsresultater.<br />
Figur 2<br />
På billedet til venstre ses et ultrahøjopløst<br />
3D billede af den tynde<br />
molekylære film. Figuren er farvelagt<br />
således, at guldoverfladen ses<br />
som den blå baggrund, og de enkelte<br />
cytosinmolekyler tydeligt fremtræder<br />
som små lysende gul-orange<br />
kugler. Den overordnede struktur ser<br />
uordnet og tilfældig ud, men efter<br />
nærmere studier har de århusianske<br />
forskere identificeret tre velordnede<br />
grundlæggende strukturer, som tilsammen<br />
udgør byggestenene i netværket.<br />
<strong>02</strong> <strong>2008</strong> GLAS<br />
13
TEKNIK<br />
Preben Mogensen <strong>med</strong> et stykke<br />
farvet, blæst glas fra Saint<br />
Just. Et eksempel på, hvad der er<br />
af muligheder inden for genren.<br />
<strong>Glas</strong>set bruges til dekoration.<br />
Når glas<br />
udskiftes<br />
AF CASPER CHRISTENSEN • Der mangler viden om udskiftning af glas<br />
under restaureringsopgaver. Tegnestue tager sagen i sin egen hånd og<br />
arrangerer kursusrække.<br />
En ganske betydelig, men<br />
ofte overset opgave for<br />
både håndværkere og arkitekter<br />
er restaureringsopgaver,<br />
der inkluderer udskiftning af glas.<br />
I nyere bygninger er problemet<br />
ikke så stort. Skal en termorude<br />
udskiftes, er der som<br />
hovedregel tidligere benyttet<br />
floatglas. Da alle nye termoruder<br />
også benytter floatglas, udskiftes<br />
ruden automatisk til samme produkt.<br />
Skiftes en rude i en gammel<br />
bygning, er der behov for<br />
at være opmærksom. Udskiftes<br />
en gammel rude <strong>med</strong> et stykke<br />
floatglas, vil dette forstyrre hele<br />
bygningens udtryk. <strong>Glas</strong> fremstillet<br />
efter gamle metoder bryder<br />
og spejler lyset på en helt anden<br />
måde end moderne floatglas.<br />
Udskiftes glas ikke <strong>med</strong> samme<br />
produkt, vil det springe lige så<br />
meget i øjnene, som hvis man<br />
forsøger at pletmale en facade<br />
<strong>med</strong> en maling, der kun næsten<br />
matcher.<br />
Har ikke<br />
samme fokus<br />
Restaureringsarbejde har ikke<br />
længere samme fokus på ar-<br />
14 GLAS <strong>02</strong> <strong>2008</strong>
TEKNIK<br />
Blæst<br />
glas<br />
Der findes to forskellige fremstillingsmetoder for<br />
håndblæst glas.<br />
Den første metode er cylindermetoden. Smeltet<br />
glas fanges op på en blæsepibe, og ved gentagne gange<br />
at blæse, forme og genopvarme glasset ender man<br />
<strong>med</strong> et cylinderformet glas. Cylinderen skæres herefter<br />
op på langs og lægges ind i en udretningsovn. Varmen<br />
får herefter glasset til at folde sig ud i plane glasstykker.<br />
Måneformet glas – eller kroneglas, som det også<br />
kaldes – fremstilles ved, at smeltet glas fanges op på<br />
en blæsepibe. Ved at opvarme, puste og derefter rotere<br />
glasklumpen formes en boble. Boblen monteres herefter<br />
for enden af en stang. Boblen opvarmes igen og<br />
igen og roteres herefter så hurtigt, at centrifugalkraften<br />
bevirker, at glasset slynges ud og danner en plan<br />
cirkulær skive.<br />
Typisk kan blæst glas fås i maximalstørrelsen 110 x<br />
90 cm.<br />
Støbt glas<br />
Smeltet glasmasse hældes ud på et støbebord <strong>med</strong><br />
kanter, der bestemmer glastykkelsen. En varm valse<br />
glatter den varme masse ud, så glasset får en nogenlunde<br />
ensartet tykkelse. Efter afkøling slibes og poleres<br />
glasset.<br />
Skræddersyede<br />
glasløsninger<br />
til badeværelset<br />
Pilkington<br />
Duschglas<br />
Brusedøre · Brusevægge<br />
Spejle · <strong>Glas</strong>hylder<br />
Se den nye brochure<br />
på www.pilkington.dk<br />
NSG Group Flat glass businesses<br />
Maskintrukket<br />
glas<br />
Også kaldet øst-glas, da det nu fortrinsvis produceres<br />
i Rusland. Fremstillingsmetoden blev industrialiseret<br />
i begyndelsen af nittenhundredtallet. <strong>Glas</strong>produktet<br />
fremstilles ved i den smeltede glasmasse at nedsænke<br />
en bjælke <strong>med</strong> en spalteformet åbning, hvorigennem<br />
glasmassen trænger op og derefter trække glasmassen<br />
som et bånd vertikalt i vejret. Tykkelsen af det fremstillede<br />
glas afhænger af trækhastigheden.<br />
Maskintrukket glas er karakteriseret ved, at glasset<br />
har småfejl i sig, der gør, at glasset får smukke optiske<br />
forvrængninger.<br />
Floatglas<br />
Betegnes også som moderne glas og fremstilles ved,<br />
at glasblandingen flyder oven på et bad af smeltet tin.<br />
Dette <strong>med</strong>fører, at glasset får meget få fejl og en helt<br />
ensartet tykkelse.<br />
Fremstillingen af floatglas blev opfundet af glasleverandøren<br />
Pilkington i 1959.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
!"#$%<br />
& '()**++,$ -. <br />
<br />
<strong>02</strong> <strong>2008</strong> GLAS<br />
15
TEKNIK<br />
kitektuddannelsen. Erik Møller<br />
Arkitekter har derfor taget konsekvensen<br />
af dette og egenhændigt<br />
arrangeret 22 eftermiddagsforedrag<br />
én gang om<br />
ugen fra november til juli. Møderne<br />
er fortrinsvis beregnet for<br />
de omkring 30 arkitekter hos<br />
Erik Møller, der arbejder <strong>med</strong><br />
restaurering, men også andre<br />
inter esserede er velkomne.<br />
Temaerne for møderne omhandler<br />
alt fra historiske konstruktioner,<br />
facader eller stukarbejde,<br />
til møder hos dygtige<br />
håndværkere, der beretter om<br />
deres håndværk i forbindelse<br />
<strong>med</strong> restaureringsarbejde. Ifølge<br />
Ole Drachmann, <strong>med</strong>ejer af Erik<br />
De godt 20 tilhørere bestod<br />
af arkitekter samt<br />
samarbejdspartnere til Erik<br />
Møllers Arkitekter.<br />
Møllers Arkitekter, planlægges<br />
der allerede nu at afholde en ny<br />
møderække efter sommerferien.<br />
Gennemgang af<br />
flere glastyper<br />
Torsdag den 24. januar blev mødet<br />
holdt hos glarmester Erik<br />
Møllers Eftf, København, hvor 4.<br />
generations glarmester Preben<br />
Mogensen holdt foredrag om<br />
glas og restaurering for de godt<br />
20 tilhørere.<br />
Preben Mogensen begyndte<br />
foredraget <strong>med</strong> at berette om<br />
glassets historie og sammensætning<br />
for derefter at fokusere på<br />
de forskellige glastyper, fremstillingsmetoder<br />
og brug i bygninger.<br />
Igen og igen slog glarmesteren<br />
til lyd for, at der benyttes de<br />
rigtige typer glas ved reparations-<br />
eller restaureringsarbejder.<br />
Ud over dette blev der vist en<br />
Preben Mogensen demonstrerede brugen af en kitlampe.<br />
Lampen bruges til at opvarme og der<strong>med</strong><br />
blødgøre gammelt kit. Herefter kan glarmesteren<br />
fjerne kitten uden de helt store vanskeligheder og<br />
samtidig undgå at ødelægge glasset.<br />
Fremgangsmåden benyttes specielt ved gammelt,<br />
bevaringsværdigt glas for, at så få ruder som<br />
muligt skal gå i stykker.<br />
16 GLAS <strong>02</strong> <strong>2008</strong>
TEKNIK<br />
<strong>Glas</strong>forsikring <strong>med</strong><br />
stærk dækning<br />
film om fremstilling af cylinderglas,<br />
fremvist mange forskellige<br />
typer af glas og vist demonstrationer<br />
på glasarbejde.<br />
GLAS ”LØBER“ IKKE<br />
»Det har betydet meget for vores<br />
viden, det vi selv har lært<br />
om glas af Preben Mogensen, og<br />
naturligvis har vi et ønske om,<br />
at de, der kommer efter os, får<br />
den samme viden,« udtaler Ole<br />
Drach mann som kommentar til<br />
mødet hos glarmesteren.<br />
Preben Mogensen afsluttede<br />
sit foredrag <strong>med</strong> at aflive rygtet<br />
om, at glas ”løber“, så det <strong>med</strong><br />
tiden bliver tykkere nederst.<br />
»Grunden til, at glas kan være<br />
lidt tykkere nederst er, at ved<br />
fremstilling af blæst måneglas,<br />
vil man ende <strong>med</strong> en cirkelformet<br />
glasskive, der er tykkest i<br />
centrum og tyndest yderst.«<br />
Det er stadig muligt at skaffe<br />
glas fremstillet efter de gamle<br />
metoder, omend prisen for dette<br />
er lidt højere end for floatglas.<br />
Tekimex International ApS<br />
www.tekimex.dk<br />
info@tekimex.dk<br />
Baldersbuen 21<br />
2640 Hedehusene<br />
tlf.: 46 56 03 43<br />
fax: 46 56 05 23<br />
<strong>Glas</strong>transport <strong>Glas</strong>lager Bilinventar<br />
<strong>Glas</strong><br />
håndteres bedst<br />
af fagfolk –<br />
også når det<br />
skal forsikres<br />
Forsikring af glas, sanitet, lysskilte,<br />
spejle, og keramiske/induktions kogeplader<br />
i erhvervs- og boligejendomme.<br />
Få et uforpligtende tilbud<br />
DANSK GLASFORSIKRING A/S<br />
Telefon 45 87 13 66<br />
danskglasforsikring.dk<br />
<strong>02</strong> <strong>2008</strong> GLAS<br />
17
TEKNIK<br />
Vinduesplaceringer<br />
i passivhuse<br />
– ikke så enkelt<br />
I<br />
Tyskland er der bygget tusinder<br />
af passivhuse, som er<br />
meget velisolerede, enormt<br />
tætte, har store 3-lags ruder i<br />
lavenergivinduer orienteret mod<br />
syd og har ventilationssystem<br />
<strong>med</strong> varmegenvinding. Passivhuse<br />
har en varmeregning på omkring<br />
1.000 kroner om året.<br />
I Danmark er vi først lige for<br />
alvor begyndt at interessere os<br />
for bygningskonceptet passivhuse.<br />
For at få ideen <strong>med</strong> passivhuset<br />
introduceret og markedsført<br />
Af Camilla Brunsgård • Hvordan kombinerer vi visionen om minimalt<br />
energiforbrug <strong>med</strong> dansk arkitekturtradition Med andre ord:<br />
Kan krav til passivhuse tilpasses dansk smag<br />
I passivhuse <strong>med</strong> meget velisolerede<br />
bygningskonstruktioner<br />
får kuldebroer i samlinger<br />
og omkring vinduer og døre, det<br />
såkaldte linietab, forholdsvis stor<br />
betydning for varmetabet.<br />
Et vindue placeret i en murstensvæg<br />
<strong>med</strong> en traditionel vinduesfals<br />
har et linjetab på omi<br />
Danmark skal der udvikles danske<br />
passivhuse. Det tyske passivhuskoncept<br />
kan ikke anvendes<br />
direkte, fordi både de krav, som<br />
stilles fra brugeren, og de byggetekniske<br />
traditioner, vi har i Danmark,<br />
er forskellige fra de tyske.<br />
Projektet KOMFORTHUSENE,<br />
som er ti forskellige huse tegnet<br />
af ti forskellige danske konsortier,<br />
bliver nogle af de første certificerede<br />
passivhuse efter den tyske<br />
standard i Danmark. Husene<br />
tager netop højde for danskernes<br />
stigende bevidsthed om komfort,<br />
kvalitet og æstetik, samtidig<br />
<strong>med</strong> at den danske byggetradition<br />
er i centrum.<br />
18 GLAS <strong>02</strong> <strong>2008</strong>
TEKNIK<br />
Forslaget Alternativ 1 Alternativ 2 Alternativ 3<br />
kring 0,1 W/mK, hvilket er et for<br />
stort tab. I et passivhus ønskes<br />
der ”kuldebro-frie” løsninger,<br />
som har et linjetab mindre end<br />
Forslaget Alternativ 1 Alternativ 2 Alternativ 3<br />
Placering 0 mm 115 mm 230 mm 0 mm<br />
Isoleret ramme Nej Ja Ja Ja, men indvendig<br />
Gennemsnitlig (W/mK) 0.<strong>02</strong>0 0.009 0.008 0.000<br />
<strong>02</strong> <strong>2008</strong> GLAS<br />
19
TEKNIK<br />
FORSLAGET ALTERNATIV 1<br />
Fra byggeprocessen.<br />
Her ses, hvordan formuren<br />
er forskudt<br />
fra bagmuren i stedet<br />
for en traditionel<br />
murfalse.<br />
ALTERNATIV 2 ALTERNATIV 3<br />
0,01 W/mK. For at så lave værdier<br />
kan opnås, vil de sædvanlige<br />
metoder til indbygningen af vinduet<br />
ændre sig og det vil derfor<br />
også få konsekvenser for det arkitektoniske<br />
udtryk.<br />
Forskellige<br />
vinduesplaceringer<br />
Regneeksemplerne, der præsenteres<br />
i denne artikel, tager udgangspunkt<br />
i et af KOMFORT-<br />
HUSENE, som er lavet som et<br />
traditionelt dansk murstenshus<br />
<strong>med</strong> sadeltag. Derfor er der fokuseret<br />
på at placere vinduet<br />
yderst i facaden, som der ofte<br />
er tradition for i Danmark. På<br />
den måde opleves facaden som<br />
én plan flade, hvor vinduerne<br />
kun artikulerer sig svagt i facaden.<br />
Dog er der en markant<br />
udtryksmæssig forskel omkring<br />
den dybe lysning, som de fleste<br />
passivhuse får på grund af den<br />
øgede isoleringstykkelse, som er<br />
uundgåelig for at opnå de lave<br />
U-værdier.<br />
I dette eksempel fra KOM-<br />
FORTHUSENE er indbygningen<br />
af vinduet løst på en anderledes<br />
måde, end den man kender<br />
fra traditionelle murstenshuse.<br />
Ydermuren i KOMFORTHUSET er<br />
forskudt i forhold til bagmuren,<br />
og vinduet er monteret på indersiden<br />
af ydermuren, se forslaget.<br />
Dette betyder, at vinduet åbner<br />
indad og er placeret i isoleringen<br />
for at minimere linjetabet.<br />
Samtidig resulterer det i, at<br />
det er muligt at dække de ofte<br />
meget større og bredere rammer,<br />
som er karakteristiske for<br />
tyske passivhusvinduer, som er<br />
anvendt i dette hus. Udefra ligner<br />
huset det traditionelle hus,<br />
hvorimod der indvendigt har et<br />
væsentligt anderledes udtryk<br />
på grund af den dybe lysning og<br />
brede eksponerede rammer. Linjetabet<br />
for denne løsning er på<br />
0,<strong>02</strong>, hvilket ligger lidt højere<br />
end det foretrukne i et passivhus.<br />
I mange tyske passivhuse<br />
trækker man vinduet længere tilbage<br />
i facaden og lader vinduet<br />
åbne indad. Begge dele er der<br />
mere tradition for i Tyskland generelt,<br />
men det giver også mulighed<br />
for at lade isoleringen gå ind<br />
over rammen og derved forbedre<br />
linjetabet. Dette giver imidlertid<br />
et andet arkitektonisk udtryk<br />
for bygningen, som bevæger sig<br />
væk fra det traditionelle danske<br />
udtryk, se Alternativ 1 og 2. Ved<br />
at trække vinduerne længere tilbage<br />
i facaden artikuleres væggen,<br />
og den udtrykkes mere som<br />
en masse, hvori der er ”udgravet”<br />
huller til vinduerne. Jo længere<br />
20 GLAS <strong>02</strong> <strong>2008</strong>
TEKNIK<br />
ILLUSTRATIONER: KOMFORTHUSENE OG CAMILLA BRUNSGÅRD<br />
vinduerne er placeret tilbage i<br />
facaden, desto mere understreges<br />
massen.<br />
Dette udtryk giver imidlertid<br />
associationer til arkitekturen<br />
under varme himmelstrøg, hvor<br />
vinduerne typisk trækkes tilbage<br />
i konstruktionen for at minimere<br />
solindfaldet og derved minimere<br />
kølebehovet, hvilket ikke stemmer<br />
helt overens <strong>med</strong> målet i<br />
Danmark. Her er målet netop<br />
at udnytte solens varme til opvarmning.<br />
Trods disse associationer bliver<br />
massen som udtryk alligevel<br />
svækket ved, at den udvendige<br />
lysning, som opstår ved at trække<br />
vinduet tilbage, ikke vil være i<br />
samme materiale som murstensvæggen.<br />
Selv om der tilstræbes<br />
den samme farve og tekstur, vil<br />
materialet aldrig blive helt tro<br />
over for teglstenen, og massen<br />
som udtryk vil opløses.<br />
En anden mulighed for at optimere<br />
linjetabet er at isolere<br />
rammen på indvendig side i stedet<br />
for udvendigt, se Alternativ<br />
3. Det giver det mindste linjetab,<br />
og vinduet kan åbnes udad, som<br />
vi foretrækker i Danmark. Men<br />
udtryksmæssigt bliver den kraftige<br />
ramme eksponeret udvendig<br />
i stedet for indvendig, hvilket<br />
vil tynge bygningsudtrykket i et<br />
traditionelt udseende parcelhus.<br />
Indvendigt fås til gengæld et<br />
mere uforstyrret kig ud gennem<br />
vinduet, fordi rammerne virker<br />
smallere.<br />
Den rigtige<br />
løsning<br />
Disse regneeksempler giver anledning<br />
til en række spørgsmål.<br />
Opfylder den bedste tekniske<br />
løsning så også de arkitektoniske<br />
krav Hvilket udtryk er tænkt<br />
<strong>med</strong> bygningen Er det ok at<br />
bryde det traditionelle arkitektoniske<br />
udtryk for en murstensvilla,<br />
og på hvilken måde skal det<br />
gøres Eller må rammerne godt<br />
være kraftigt eksponeret Måske<br />
kan et større linjetab kompenseres<br />
for et andet sted i bygningen<br />
Det er op til designeren eller<br />
designteamet at tage disse beslutninger.<br />
Artiklen vil ikke diktere,<br />
hvad der er rigtigt og forkert,<br />
men vil blot vise og påpege,<br />
som der her er skitseret, nogle<br />
af de tekniske og arkitektoniske<br />
konsekvenser. Regneeksemplerne<br />
viser tydeligt, at detaljeringen<br />
bestemt kan have en betydning<br />
for både hele konceptet, og det<br />
udtryk, man ønsker, bygningen<br />
skal have. Derfor er det vigtigt,<br />
at samlingsdetaljerne diskuteres<br />
tidligt i skitseringsfasen, så der<br />
opnås gode løsninger, som både<br />
opfylder de tekniske og de arkitektoniske<br />
aspekter i den sidste<br />
ende.<br />
Måske er fremtidens arkitektoniske<br />
udtryk for et passivhus<br />
ikke som det traditionelle danske<br />
murstenshus. Måske har fremtiden<br />
sin egen passive arkitektoniske<br />
stil.<br />
En mulighed er også, at der<br />
udvikles nye vinduer, som gør<br />
det muligt at fastholde det arkitektoniske<br />
udtryk, som vi kender<br />
fra det traditionelle murstenshus<br />
i dag. I så fald er der behov for<br />
udvikling af vinduer <strong>med</strong> smallere<br />
rammer end de tyske, og som<br />
samtidig ikke går på kompromis<br />
<strong>med</strong> U-værdien. Vi må se hvad<br />
udviklingen bringer. Men en ting<br />
er sikker: Vi skal ikke sætte os tilbage<br />
og vente. Vi skal i gang <strong>med</strong><br />
at gøre os nogle erfaringer og<br />
få Danmark <strong>med</strong> i front, når det<br />
handler om at bygge lavenergibyggeri<br />
og passivhuse og ikke<br />
mindst minimere vores CO2 udslip.<br />
Der er mange udfordringer,<br />
der presser sig på.<br />
Mere information om KOM-<br />
FORTHUSENE på adressen:<br />
www.komforthusene.dk.<br />
Camilla Brunsgård er Ph.d.-studerende,<br />
cand. polyt. – Arkitektur,<br />
Aalborg Universitet.<br />
<strong>02</strong> <strong>2008</strong> GLAS<br />
21
GLARMESTERI<br />
Under arbejdet <strong>med</strong> at skrive<br />
Glarmesterlaugets historie i<br />
Danmark fandt artiklens forfatter<br />
en avisnotits, der fortalte om laugets<br />
legendariske oldermand August Duviers<br />
pragtfulde mosaikruder på slottet Lerchenborg<br />
ved Kalundborg.<br />
Det viste sig, at ruderne stadig befinder<br />
sig i slottets nordfløj og er højt værdsatte.<br />
Men ingen vidste, hvem der stod<br />
bag kunstværkerne.<br />
Direktør Hans-Georg Nielsen og artiklens<br />
forfatter besøgte Lerchenborg i<br />
marts, og dette besøg blev fulgt op af et<br />
nyt, hvor glarmester Preben Mogensen<br />
gav en vurdering at glassets tilstand og<br />
mulighederne for at renovere dem.<br />
Pragtruder på Lerchenborg<br />
Tilbage i februar 1895 stod mange københavnere<br />
stille foran udstillingsvinduerne<br />
i glarmester August Duviers forretning<br />
på adressen Holmens Kanal 6 – 8.<br />
Et par år tidligere var Duvier flyttet<br />
ind på den fornemme adresse i Københavns<br />
hjerte, hvor 50 håndværkere havde<br />
skabt en efter tidens smag elegant butik,<br />
eller ”salgslokale”, som det hed dengang.<br />
Desuden var der nyindrettede værksteder,<br />
atelier og en ovn til indbrænding<br />
af farverne i glas.<br />
Glarmester og glasmosaikfabrikant<br />
Duvier havde for længst skabt sig et<br />
navn, og han var ofte omtalt i aviserne.<br />
Året inden, i 1894, havde Nationaltidende<br />
bragt en artikel, der omtalte, at<br />
Duvier havde skænket Den Engelske kirke<br />
”den prægtige vinduesrose” bag orglet,<br />
symboliserende England, Skotland og<br />
Irland.<br />
Avisen fortalte også om andre af Duviers<br />
arbejder, de farvede ruder i Hellig-kors<br />
kirke, Ledøje kirke, Jesu kirke i<br />
Valby, den katolske Rosenkrans-kirke,<br />
vinduerne i koret i Mosaisk kapel og fortalte,<br />
at Duvier desuden havde leveret<br />
Mosaikruderne<br />
på<br />
Lerchenborg Slot<br />
Af GITTE KJÆR • I midten af 1890’erne indsattes et antal ypperligt udførte ruder af indfarvet<br />
glas <strong>med</strong> dyremotiver på Lerchenborg Slot. Lader dette lille stykke kostelige<br />
kulturhistorie sig nu bevare – <br />
22 GLAS <strong>02</strong> <strong>2008</strong>
GLARMESTERI<br />
FOTO: KLAUS HOLSTING<br />
Her er det slægtens motto,<br />
der er en del af motivet. Lille billede, forrige<br />
side: Duviers ænder, der tidligere var<br />
placeret i jagtværelset.<br />
vinduer til ”en mængde andre kirker og<br />
privatboliger.”1)<br />
Det var i den grad in både hos adel og<br />
borger at udstyre hjemmet <strong>med</strong> en mosaikrude<br />
fra Duvier.<br />
Glarmosaikfabrikanten vidste godt,<br />
hvad han skulle tage for sine arbejder.<br />
Mosaikruder var kostbare. En mosaikrude<br />
kunne nemt løbe op i 400 – 500 kr.2)<br />
Lerchenborg-ruder udstilles<br />
I forretningen udstillede Duvier ofte bestillingsarbejder,<br />
inden de blev leveret til<br />
kunderne. I begyndelsen af februar 1895<br />
var det to af de otte 3,5 alen høje og 2<br />
alen brede vinduer, som Christian Cornelius<br />
Lubbi lensgreve Lerche på Lerchenborg3)<br />
havde bestilt efter forlæg af<br />
kunstneren C.N. Overgaard.<br />
Det drejede sig om to vinduer til et<br />
jagtværelse, men derudover også seks andre<br />
vinduer <strong>med</strong> dyremotiver til en lang<br />
korridor, der førte fra jagtværelset til spisesalen<br />
i den nordre fløj på Lerchenborg.<br />
Det smukke slot Lerchenborgs bygninger<br />
fra 1742 var bygget i en afdæmpet,<br />
men meget smagfuld rokoko-stil. Hovedfløjen<br />
i to etager og sidefløjene hver <strong>med</strong><br />
en etage. De hører til vore smukkeste<br />
bygninger fra den tid. Illustreret Tidende<br />
bragte ved indgangen til 1900-tallet Tom<br />
Petersens tegning af den nordlige sidefløj.4)<br />
I Nationaltidendes omtale af de udstillede<br />
vinduer hos August Duvier i hans<br />
udstillingsvindue lød det om Lerchenborg-vindurne:<br />
”De to, der for nylig er blevet færdige, og som<br />
<strong>02</strong> <strong>2008</strong> GLAS<br />
23
GLARMESTERI<br />
vi har haft lejlighed til at tage i øjesyn, virker rent<br />
ud forbavsende ved den illuderende virkning, der er<br />
opnået såvel i enkelthederne som i helheden. Motivet<br />
på det ene af disse vinduer viser stiliserede tidselornamenter,<br />
ovenover hvilke lensgrevens våben er<br />
anbragt, mens hans valgsprog læses forneden.<br />
Det andet vindue præsenterer stiliseret bøge- og<br />
egeløv, hvorunder der ses en mose <strong>med</strong> ænder.<br />
Set i nogen afstand virker disse vinduer aldeles<br />
som maleri, og man føler sig ligefrem fristet til at<br />
undersøge dem nærmere, før man vil tro, at de farvede<br />
vinduer er sammensatte af en mængde små malede<br />
og brændte glasstykker, ved hjælp af blyindfatning”.5)<br />
En anden avis, Aftenbladet, fortalte<br />
om Overgaard, at han havde stået for<br />
en række arbejder for Frederiksborg Slot.<br />
Han virkede tillige som lærer ved Teknisk<br />
Skole og Akademiet, og han arbejdede<br />
også sammen <strong>med</strong> glarmester Carl Møller<br />
i Frederikskirken.<br />
Sandsynligvis havde Duvier travlt<br />
<strong>med</strong> at gøre glasmosaikruderne færdige<br />
til den 20. oktober 1896, da Christian Lerche<br />
giftede sig <strong>med</strong> datteren på nabogodset,<br />
der i dag kaldes Dragsholm. Bruden<br />
var den unge baronesse Anne Hedevig<br />
Cathrine Beate de Falsen Zytphen Adeler.<br />
Lerchenborg Slot gled ud af slægten i<br />
1920’erne efter Landmandsbankens krak.<br />
Men i 1952 fulgte man det valgsprog, der<br />
stod foroven på to af ruderne: Prisca fide,<br />
der som regel oversættes: ”tro mod det<br />
gamle”, og købte Lerchenborg tilbage.<br />
Den nuværende greve på Lerchenborg<br />
Slot er Christian Lerche, der er Christian<br />
nummer 9 i den lange anerække, som<br />
når op på Christian 10., når Amalie og<br />
Christian Lerches lille søn om kort tid<br />
bliver døbt Christian.<br />
Mørke<br />
paneler<br />
»Som barn syntes jeg, der var meget<br />
mørkt og uhyggeligt <strong>med</strong> de mørke paneler<br />
i den lange gang her i Lerchenborgs<br />
nordre fløj, hvor mosaikruderne er.«<br />
I dag er panelerne hvide, og glasmosaikruderne<br />
er nær nabo til familielivet<br />
24 GLAS <strong>02</strong> <strong>2008</strong>
GLARMESTERI<br />
i den private del af slottet og Amalie og<br />
Christian Lerches hverdag.<br />
Der vil dog ikke blive spillet bold i den<br />
lange korridor!<br />
Gangen der er prydet <strong>med</strong> de<br />
prægtige glasmosaikker.<br />
»Mine forældre overtog i 1975 Lerchenborg<br />
fra mine bedsteforældre. Da<br />
man byggede om nogle år efter, slog<br />
man flere stuer sammen og fik en stor<br />
Noter:<br />
1) Nationaltidende den 6. juli 1894 og Adresse-Avisen 12. februar 1895. Duviers scrapbog,<br />
Glarmesterlaugets arkiv. Lerchenborg havde kundenr. 1765 (10) i Duviers kundefortegnelse.<br />
2) Horsens Avis, 18. august 1894<br />
3) Christian Lubbi Lerche-Lerchenborg levede fra 1885-1927<br />
4) Årgang 41, nr. 48, 26/08-1900, side 744<br />
5) Nationaltidende den 10. februar 1895. August Duviers arkiv. Glarmesterlauget i Danmark.<br />
stue. I det såkaldte jagtværelse var der to<br />
glasmalerier <strong>med</strong> jagtmotiver. Det ene<br />
vindue blev under ombygningen taget<br />
ud og lagt væk. Samtidig blev gangen forlænget<br />
<strong>med</strong> et vinduesfag. Udsigten gennem<br />
det klare vindue var lige ud til en<br />
tagrende, og det, sammen <strong>med</strong> at jeg var<br />
bekymret for, at nogen skulle træde på<br />
det udtagne mosaikvindue, <strong>med</strong>førte, at<br />
vi satte det op.«<br />
Man forlængede gangen og lavede<br />
nogle ekstra paneler.<br />
»Men vi vidste ikke noget om vinduerne,«<br />
fortæller Christian Lerche.<br />
<strong>02</strong> <strong>2008</strong> GLAS<br />
25
Klimatruslen:<br />
<strong>Glas</strong>branchen kan<br />
gøre endnu mere<br />
TEKNIK<br />
C<br />
M<br />
Y<br />
CM<br />
MY<br />
CY<br />
CMY<br />
K<br />
Slutrapporten for glas- og vinduesbranchens<br />
seneste energikampagne foreligger<br />
nu. Rapportens afgørende konklusion<br />
er entydig: Kampagnernes potentiale<br />
er ikke opbrugt, og der er plads til og behov<br />
for endnu en målrettet satsning.<br />
Glarmesterlauget har udarbejdet projektoplægget<br />
”Det europæiske hus har behov for<br />
bedre vinduer”. Oplægget er forelagt bestyrelsen<br />
for den europæiske glarmesterunion<br />
UEMV og efter grundig diskussion fastlagt<br />
som UEMVs politik.<br />
Uddannelse, lovgivning,<br />
innovatiON og information<br />
Også den europæiske brancheforening Eurowindoor,<br />
som repræsenterer vinduesfabrikanterne,<br />
og UEMV på europæisk plan er orienteret<br />
om oplægget.<br />
DK_bekaert_glas_0805_energy.ai <strong>2008</strong>-04-22 12:09:22<br />
AF HANS-GEORG NIELSEN: Evalueringen af glas- og vinduesbranchens<br />
seneste energikampagne efterlader ingen tvivl: Branchen kan<br />
gøre mere. Glarmesterlauget præsenterer projektoplæg.<br />
Indholdet af Glarmesterlaugets og UEMVs<br />
oplæg er som følger:<br />
Selv om der i flere europæiske<br />
lande er gennemført kampagner<br />
for forbedring af eksisterende vinduer<br />
<strong>med</strong> energiglas, så er der stadigvæk<br />
meget at tage fat på.<br />
Vi foreslår derfor en beslutsom,<br />
langsigtet og kombineret indsats<br />
satsende på lovgivning, uddannelse,<br />
innovation og information.<br />
EU og de enkelte lande – varierende<br />
klima stiller krav om forskellige<br />
løsninger – må gennem lovgivning sikre,<br />
at alle husejere forpligtes til at bringe deres<br />
vinduer i energimæssig optimal stand.<br />
Vi foreslår, at man starter <strong>med</strong> de ældste<br />
vinduer og så efterhånden målrettet arbejder<br />
sig igennem hele bygningsmassen.<br />
Relevante håndværkergrupper må på skolebænken<br />
for at kunne vurdere og rådgive<br />
optimalt.<br />
Der skal ske løbende produkt- og metodeudvikling,<br />
og endelig skal der køres konsekvente<br />
informationskampagner nationalt og<br />
på europæisk plan.<br />
I forhold til udbyttet i form af samfundets<br />
energibesparelse, komfort for borgerne<br />
og stabil beskæftigelse vil investeringen være<br />
minimal for samfundet.<br />
Der kan uden nogen tvivl på europæisk<br />
plan undgås adskillige atomkraftværker og /<br />
eller konventionelle kraftværker ved en beslutsom<br />
indsats.<br />
Der skal blot startes nu.<br />
Oplægget ”The European House needs<br />
better Windows” kan fås hos Glarmesterlauget.<br />
26 GLAS <strong>02</strong> <strong>2008</strong>
GlarmesterTidender<br />
Fornyelse af<br />
glarmesteruddannelsen<br />
UDGIVET AF<br />
Glarmesterlauget i Danmark<br />
Sekretariatet<br />
Gothersgade 160 • 1123 København K<br />
T 3313 6510<br />
F 3313 6560<br />
W www.glarmesterlauget.dk<br />
REDAKTION<br />
Hans-Georg Nielsen (ansvh)<br />
INDHOLD<br />
27 Fornyelse af<br />
glarmesteruddannelsen<br />
27 Regionalforeningerne<br />
i arbejdstøjet<br />
27 Nyt fra Hovedbestyrelsen<br />
28 Medhold til<br />
Dansk Autoglas<br />
28 Laugsforsamlingen <strong>2008</strong><br />
28 BAR-vejledning mod støj<br />
og vibrationer<br />
28 Pension Danmark<br />
28 Kronprinseparret<br />
i lære som glasskrivere<br />
29 Autoglarmesterprisen<br />
fandt sin vinder<br />
29 Svendeprøveholdet,<br />
februar <strong>2008</strong><br />
29 Medlemsforhold<br />
Næste udgave<br />
udkommer primo september <strong>2008</strong>.<br />
Redaktionen slutter<br />
15. august<br />
Undervisningsministeriet har<br />
lavet nye retningslinjer for beskrivelse<br />
af erhvervsuddannelserne,<br />
så glarmesterfagets faglige<br />
udvalg har i det seneste<br />
halve år set på muligheder for<br />
glarmesteruddannelsen under<br />
de nye regler.<br />
Især har det været et ønske<br />
at øge antallet af skoleuger på<br />
hovedforløbet, så uddannelsen<br />
bedre kan rumme de mange<br />
Undervisningsministeriet har endnu ikke taget<br />
stilling til de ændringer af de nye retningslinier for<br />
erhvervsuddannelserne, som glarmesterfaget har<br />
bedt om.<br />
nye muligheder, der er blevet<br />
<strong>med</strong> glas inden for de seneste<br />
10 – 15 år. Ministeriet har endnu<br />
ikke givet tilladelse til det,<br />
og hovedårsagen skal formentlig<br />
findes i ministeriets økonomi.<br />
For de elever, som begynder<br />
på glarmesteruddannelsen<br />
efter sommerferien, er to<br />
ugers dansk blevet fjernet –<br />
og erstattet af en uges ”salg og<br />
service” og en uges ”produktudvikling,<br />
produktion og service”.<br />
Herudover er der lavet<br />
nogle forskellige mindre justeringer,<br />
hvor fag er flyttet mellem<br />
hovedforløb og grundforløb,<br />
indholdet justeret, og det<br />
er forsøgt at få halvårs-intervaller<br />
mellem svendeprøverne.<br />
Regionalforeningerne<br />
i arbejdstøjet<br />
Midtjylland og København/Bornholm var de<br />
første regioner til at afholde generalforsamling.<br />
Arbejdet <strong>med</strong> etableringen af<br />
de nye regionalforeninger skrider<br />
godt fremad.<br />
I skrivende stund er de første<br />
generalforsamlinger afholdt<br />
i henholdsvis Midtjylland<br />
og København /<br />
Bornholm. Flere er fastsat.<br />
De stiftende møder skal<br />
følges op af det i laugsartiklerne<br />
fastsatte repræsentantskabs-<br />
møde før laugsforsamlingen i<br />
maj <strong>2008</strong>.<br />
De to første møder havde<br />
god tilslutning, og i begge regioner<br />
blev kontingentet fastsat<br />
til 200 kr. pr. år pr. aktivt <strong>med</strong>lem.<br />
Bestyrelserne fik henholdsvis<br />
fire og fem <strong>med</strong>lemmer. Formand<br />
i Region Midtjylland blev<br />
Allan Gjerulff, i København /<br />
Nyt fra Hovedbestyrelsen<br />
Hovedbestyrelsen har opfordret<br />
<strong>Glas</strong>industrien til, at man<br />
genoptager det tekniske samarbejde<br />
mellem lauget og industrien.<br />
Baggrunden herfor<br />
er, at Hovedbestyrelsen vurderer,<br />
at de to organisationer<br />
på mange tekniske områder<br />
har fælles interesser, ligesom<br />
et samarbejde vil kunne styr-<br />
Bornholm Helge Nymand.<br />
De nye bestyrelser skal nu i<br />
gang <strong>med</strong> arbejdet <strong>med</strong> handlingsplaner<br />
for den kommende<br />
sæson. Herunder kontakten<br />
til de lokale Håndværker – og<br />
industriforeninger.<br />
Begge regioner besluttede<br />
at placere regionens administration,<br />
herunder bogholderiet,<br />
på Laugskontoret.<br />
Samarbejdet <strong>med</strong> industrien bør genoptages<br />
– der er rigeligt <strong>med</strong> ”fælles gods“.<br />
ke begge parter i forhold til de<br />
for branchen relevante myndigheder.<br />
Laugets hovedbestyrelse<br />
har godkendt Laugets budget<br />
<strong>2008</strong> <strong>med</strong> tilhørende handlingsplan.<br />
Etableringen af de nye seks<br />
regioner som funktionsdygtige<br />
enheder har høj prioritet.<br />
Andre centrale temaer er videreudvikling<br />
af GLAS samt af<br />
<strong>Glas</strong>data.<br />
Samarbejdet <strong>med</strong> Glarmesterskolen<br />
i Audebo, herunder<br />
etableringen af Nordisk Center<br />
for <strong>Glas</strong>, er ligeledes helt centralt<br />
for glarmesterfaget.<br />
<strong>02</strong> <strong>2008</strong> GLAS<br />
Næste skolestart for nye elever<br />
er den 11. august <strong>2008</strong>.<br />
27
Medhold til Dansk<br />
Autoglas<br />
Laugsforsamlingen<br />
<strong>2008</strong><br />
Tilslutningen til årets<br />
Laugsforsamling den<br />
16. maj <strong>2008</strong> er i<br />
år meget fin. Der er<br />
65 tilmeldt til selve<br />
laugs forsamlingen<br />
som, afholdes på den<br />
nye glarmesterskole i<br />
Audebo ved Holbæk<br />
Glarmesterlaugets interessegruppe,<br />
Dansk<br />
Autoglas, har klaget<br />
til Konkurrencestyrelsen<br />
over, at nogle<br />
forsikringsselskaber<br />
bruger et konkurrerende<br />
autoglasfirma til at<br />
kontrollere fakturaer<br />
i forbindelse <strong>med</strong> forsikringsskader.<br />
Nu har<br />
Konkurrencestyrelsen<br />
givet Dansk Auto glas<br />
<strong>med</strong>hold i, at dette<br />
ikke er en acceptabel<br />
praksis, og Forsikring<br />
og Pension har på deres<br />
<strong>med</strong>lemmers vegne<br />
lovet, at ordningen<br />
ophører.<br />
og over 100 til festmiddagen,<br />
som finder<br />
sted på det nærliggende<br />
Dragsholm slot.<br />
Efter selve laugsforsamlingen<br />
er der planlagt<br />
en grundig rundvisning<br />
på skolen.<br />
Lær mere om uddannelse på<br />
www.gidenglas.dk<br />
BAR-vejledning mod<br />
støj og vibrationer<br />
I byggebranchen er skadelig<br />
støj og vibrationer stadig<br />
et væsentligt problem. Derfor<br />
har BAR Bygge & Anlæg udgivet<br />
en vejledning om, hvordan<br />
du kan kortlægge og forebygge<br />
støj samt om hånd- og armvibrationer.<br />
Vejledningen giver endvidere<br />
en række gode råd om,<br />
hvordan byggeprocessens forskellige<br />
aktører kan <strong>med</strong>virke<br />
til at nedbringe den samle-<br />
PensionDanmark<br />
I februar modtager alle <strong>med</strong>arbejdere<br />
en pensionsoversigt<br />
fra PensionDanmark. Oversigten<br />
giver overblik over sin<br />
pensionsopsparing og viser,<br />
hvordan <strong>med</strong>arbejderne og<br />
deres familier er sikret ved kritisk<br />
sygdom, førtidspension og<br />
død. Pensionsoversigten er en<br />
oplagt anledning for <strong>med</strong>arbejderne<br />
til at tjekke, om pensionsordningen<br />
stadig matcher<br />
Kronprinseparret i<br />
lære som glasskrivere<br />
de belastning – for eksempel i<br />
forbindelse <strong>med</strong> brug af håndværktøj.<br />
Endelig giver vejledningen<br />
eksempler på, hvordan valg<br />
af arbejdsmetoder og værktøj<br />
ligeledes kan <strong>med</strong>virke til at<br />
undgå unødige belastninger.<br />
Medlemmer kan bestille<br />
vejledningen på laugskontoret<br />
eller hente den som pdf-fil på<br />
www.bar-ba.dk.<br />
deres behov. De fleste kan vælge<br />
at forhøje eller nedsætte det<br />
mindstebeløb, som deres efterladte<br />
skal have udbetalt ved<br />
dødsfald. Det er en god idé,<br />
hvis man er blevet gift, har fået<br />
børn, eller måske er ved at blive<br />
skilt.<br />
Læs på www.pension.dk eller<br />
ring til PensionDanmark på<br />
7012 1340. Telefonerne er åbne<br />
mellem 08.00 og 21.00.<br />
Hent ny<br />
vejledning<br />
direkte på<br />
nettet<br />
– gratis.<br />
Brug<br />
oversigt til<br />
at checke<br />
pensioner<br />
og<br />
dækninger.<br />
Verdens mindste kran<br />
Max loft 3,4 m x 3 tons<br />
Max. bom-længde 15,5 m<br />
Totalbredde 1,38 m<br />
Dieseldrevet<br />
Max. tryk 0,36 kg/cm 2 - gør den i stand<br />
tilatfærdes på alle underlag,<br />
lige som lillebroderen!<br />
Farbriksparken 24<br />
2600 Glostrup<br />
Tlf. 39 56 19 30<br />
www.sømod.nu<br />
næst<br />
Årets generalforsamlingsfest<br />
er henlagt til<br />
Dragsholm Slot.<br />
Den 6. februar <strong>2008</strong> drog oldermand<br />
Bjarne Andersen,<br />
glarmester Per Hebsgaard og<br />
laugs direktør Hans-Georg<br />
Nielsen til Fredensborg Slot.<br />
Anledningen var, at kronprinseparret<br />
havde ønsket et<br />
glasskrivekursus afholdt under<br />
private former i privaten på<br />
Fredensborg.<br />
Både kronprinsen og kronprinsessen<br />
viste betydeligt<br />
håndelag og fik godkendt deres<br />
arbejde i form af hver sit<br />
diplom underskrevet af de<br />
strenge dommere.<br />
Kongehusets glasskrivetradition<br />
for familie og gæster<br />
på blandt andre ruderne i Fredensborg<br />
er her<strong>med</strong> sikret i<br />
næste generation. Det skal dog<br />
tilføjes, at parrets førstefødte,<br />
prins Christian, for en sikkerheds<br />
skyld allerede har modtaget<br />
sin skrivediamant i dåbsgave<br />
fra Glarmesterlauget.<br />
”Faglærere“<br />
i Fredensborg<br />
– fv. Per<br />
Hebsgaard,<br />
Bjarne Andersen<br />
og<br />
Hans-Georg<br />
Nielsen.<br />
28 GLAS <strong>02</strong> <strong>2008</strong>
Autoglarmesterprisen<br />
fandt sin vinder<br />
Tommy<br />
Mølleskov,<br />
Tikøb,<br />
hædret<br />
for fin<br />
indsats.<br />
I forbindelse <strong>med</strong> uddeling af<br />
svendebeviser i februar på den<br />
nye glarmesterskole ved Holbæk<br />
blev autoglarmesterprisen<br />
uddelt for fjerde gang.<br />
Autoglarmesterprisen uddeles<br />
i et samarbejde mellem<br />
Pilkington Automotive og<br />
Dansk Autoglas for at hædre<br />
den lærling, der i løbet af uddannelsen<br />
har præsteret bedst<br />
på autoglas-kurserne. Derudover<br />
uddeles prisen for at promovere<br />
autoglas.<br />
Prisen blev overrakt til<br />
Tommy Mølleskov udlært hos<br />
glarmester- og tømrervirksomheden<br />
Andersens Byggeservice<br />
i Tikøb, Nordsjælland.<br />
I løbet af glarmesteruddannelsen<br />
er der i alt to en halv<br />
uges undervisning i autoglas.<br />
Dette inkluderer både li<strong>med</strong>e<br />
ruder – som vi kender det fra<br />
alle nyere biler – samt ruder<br />
monteret i gummiliste. Autoglas<br />
er en vigtig del af bilens<br />
sikkerhedssystem, hvorfor det<br />
er vigtigt at have kundskaberne<br />
på plads, før man kaster sig<br />
ud i arbejdet.<br />
Svendeprøveholdet februar <strong>2008</strong>: Joakim<br />
Foss Elmegaard Andersen, VN <strong>Glas</strong><br />
& Facadecenter A/S; Jesper Brandstrup<br />
Bollhorn, Gustav Sørensen & Søn ApS; Artin<br />
Durmisi, Glarmestre Snoer & Sønner<br />
A/S; Michael Hansen, P C <strong>Glas</strong> ApS; Thomas<br />
Vestergaard Jensen, Glarmester Gjerulff<br />
v/Allan Gjerulff; Tommy Vulff Mølleskov,<br />
Andersens Byggeservice ApS; Dennis<br />
William Sillemann, Zederkop A/S og Jesper<br />
Michael Thomsen, Glarmester Kristian<br />
Rasmussen.<br />
Medlemsforhold<br />
Jubilæer<br />
01 jul 25 års optagelsesjubilæum<br />
Peter Knudsen, Fredericia<br />
01 jul 40 års etablerings - &<br />
optagelsesjubilæum<br />
Preben Mogensen, København<br />
K. Reception i Laugshuset,<br />
Nørre Allé 19, kl. 14.30-17.00<br />
01 jul 40 års optagelsesjubilæum<br />
Poul Thesbjerg (passiv), Skive<br />
01 jul 40 års etableringsjubilæum<br />
Villy Nielsen, Hammel<br />
01 aug 40 års optagelsesjubilæum<br />
Henrik Gurskov (passiv), Valby<br />
Afholdes under private former<br />
01 aug 40 års optagelsesjubilæum<br />
Helmut Ottsen (passiv),<br />
Esbjerg V<br />
Runde dage<br />
20 maj 60 års fødselsdag<br />
Bjarne Andersen, Valby<br />
Reception kl. 14.00-17.00 i<br />
Laugshuset Nørre Allé 19G<br />
01 jul 75 års fødselsdag<br />
Helmut Hansen (passiv), Espergærde<br />
Afholdes under private former<br />
27 jul 80 års fødselsdag<br />
Mogens Simonsen (passiv),<br />
København S<br />
08 aug 70 års fødselsdag<br />
Eigil C. Pedersen (passiv),<br />
Vamdrup<br />
17 aug 50 års fødselsdag<br />
Henrik Torp, København NV<br />
Reception d. 29.8.08 kl.<br />
14.00-17.30<br />
på Lærkevej<br />
23 aug 60 års fødselsdag<br />
Ole Sleimann Petersen, Ribe<br />
Velkommen til nye<br />
<strong>med</strong>lemmer<br />
01 jan Flemming Neesgaard Villadsen,<br />
Nuuk<br />
01 apr Michael Sand Lindell, Århus C<br />
Afgået ved døden<br />
12 feb Hans Diderichsen, Kastrup<br />
15 feb Poul Hansen, Fakse Ladeplads<br />
Tilgang af enker<br />
12 feb Ingrid Diderichsen, Kastrup<br />
15 feb Henny Sander Hansen, Fakse<br />
Ladeplads<br />
Optagelse efter<br />
Laugsartiklernes § 6 stk. 5.<br />
Henrik Dyreborg<br />
Glarmestrenes Fællesindkøb<br />
A/S<br />
Rosenkæret 11 A<br />
2860 Søborg<br />
Overgået til passivt<br />
<strong>med</strong>lemskab<br />
Af sidste udgave fremgik, at<br />
Henning Jensen, Kalundborg er<br />
overgået til passivt <strong>med</strong>lemskab<br />
pr. 1. jan. Der skulle stå<br />
Henning Nielsen, Kalundborg.<br />
Vi beklager fejlen.<br />
<strong>02</strong> <strong>2008</strong> GLAS<br />
<strong>Glas</strong>stec <strong>2008</strong> er den 21. – 25.<br />
oktober <strong>2008</strong><br />
29
BRANCHEREGISTER<br />
ALUMINIUMSDØRE/ FACADER<br />
A/S VN <strong>Glas</strong> og Facadecenter<br />
Grønlandsvej 9 • 4681 Herfølge<br />
Tlf 5627 4911 • Fax 5627 4939<br />
vn@vnglas.dk • www.vnglas.dk<br />
AG Facader ApS<br />
Bjerringbrovej 68 • 2610 Rødovre<br />
Tlf 4494 4711 • Fax 4494 4721<br />
ag@agfacader.dk • www.agfacader.dk<br />
BL <strong>Glas</strong> og Alufacader A/S<br />
Strandvejen 51 • 4200 Slagelse<br />
Tlf 5850 0728 • Fax 5852 7524<br />
blg@bl-glas.dk • www.bl.glas.dk<br />
Husmer <strong>Glas</strong> og Facader<br />
S<strong>med</strong>etoften 11 • 3600 Frederikssund<br />
Tlf 4731 <strong>02</strong>70 • Fax 4731 <strong>02</strong>73<br />
alu@husmer.dk • www.husmer.dk<br />
F. Weien Svendsen A/S<br />
Vibeholmsvej 29 • 2605 Brøndby<br />
Tlf 4396 1111 • Fax 4343 0011<br />
fws@fws-glas.dk • www.fws-glas.dk<br />
GGF A/S Glarmestres <strong>Glas</strong> og<br />
Facademontage<br />
Rugvænget 22A • 2630 Taastrup<br />
Tlf 4330 1140 • Fax 4330 1141<br />
gg@ggf.dk • www.ggf.dk<br />
Glarmestre Snoer og Sønner A/S<br />
Lærkevej 17 • 2400 København NV<br />
Tlf 3834 0311 • Fax 3834 0897<br />
snoer@snoer.dk • www.snoer.dk<br />
H.L. Facader<br />
Glarmester Hans Lundemann<br />
Ålholmvej 37 • 2500 Valby<br />
Tlf 3871 1213 • Fax 3871 1986<br />
info@lundemann.dk • www.lundeman.dk<br />
Zederkop A/S<br />
Høffdingsvej 16 • 2500 Valby<br />
Tlf 3630 2010 • Fax 3630 5095<br />
zederkop@zederkop.dk • www.zederkop.dk<br />
BLYRUDER<br />
BRANDBESKYTTENDE GLAS<br />
Vetrotech Saint-Gobain North A/S<br />
Havnegade 39 • 1058 København K<br />
Tlf 7<strong>02</strong>2 5258<br />
www.vetrotech.com<br />
BRANDJALOUSIER<br />
JSA Brand<br />
Postboks 46 • 8520 Lystrup<br />
Tlf 8622 5644 • Fax 8622 8303<br />
jsa@inet.uni2.dk • www.jsa.dk<br />
BØJET GLAS<br />
Klidsbjerg <strong>Glas</strong><br />
v. Hans Christian Klidsbjerg<br />
Melskov Allé 10 • 6100 Haderslev<br />
Tlf 7452 5653 • Fax 7452 5953<br />
EDB<br />
Finn Levinsen ApS<br />
Fredensvej 16 • 3060 Espergærde<br />
Tlf 4917 6611 • Fax 4917 6616<br />
finn@finnlevinsen.dk •<br />
www.finnlevinsen.dk<br />
GITTER<br />
JSA Sikring<br />
Postboks 46 • 8520 Lystrup<br />
Tlf 8622 5644 • Fax 8622 8303<br />
jsa@inet.uni2.dk • www.jsa.dk<br />
GLASBESLAG<br />
Crosinox<br />
Hesselager 19 • 2605 Brøndby<br />
Tlf 4362 2563 • Fax 4362 2535<br />
www.crosinox.dk<br />
<strong>Glas</strong>teknik S. Thorball ApS<br />
Midtager 26 B st th • 2605 Brøndby<br />
Tlf 3672 0900 • Fax 3670 3335<br />
Mail@staps.dk • www.staps.dk<br />
GLASLEVERANDØRER<br />
A/S VN <strong>Glas</strong> og Facadecenter<br />
Grønlandsvej 9 • 4681 Herfølge<br />
Tlf 5627 4911 • Fax 5627 4939<br />
vn@vnglas.dk • www.vnglas.dk<br />
GLASLISTER<br />
C. Ljungdahl A/S<br />
Hejrevang 22 • 3450 Allerød<br />
Tlf 4814 0010 • Fax 4814 <strong>02</strong>34<br />
ljungdahl@ljungdahl.dk<br />
www.ljungdahl.dk<br />
GLASMONTERINGSMATERIALER<br />
C. Ljungdahl A/S<br />
Hejrevang 22 • 3450 Allerød<br />
Tlf 4814 0010 • Fax 4814 <strong>02</strong>34<br />
ljungdahl@ljungdahl.dk<br />
www.ljungdahl.dk<br />
GLASSLIBNING, TILBEHØR<br />
Glarmester Gustav Sørensen<br />
& Søn ApS<br />
Rødovrevej 288-290 • 2610 Rødovre<br />
Tlf 3670 1845 • Fax 3641 1705<br />
<strong>Glas</strong>eksperten<br />
Sprogøvej 13 • 9800 Hjørring<br />
Tlf 9892 1911 • Fax 9892 8878<br />
glas@glaseksperten.dk<br />
www.glaseksperten.dk<br />
A/S VN <strong>Glas</strong> og Facadecenter<br />
Grønlandsvej 9 • 4681 Herfølge<br />
Tlf 5627 4911 • Fax 5627 4939<br />
vn@vnglas.dk • www.vnglas.dk<br />
Nordisk <strong>Glas</strong>mosaik A/S<br />
Skovlunde Byvej 18-20 • 2740 Skovlunde<br />
Tlf 4484 8888 • Fax 3969 8888<br />
schlager@mail.dk • www.schlager-glas.dk<br />
– En del af Schläger-gruppen<br />
Ole Hansen Lellinge ApS<br />
Broenge 14 • 2635 Ishøj<br />
Tlf 4371 1640 • Fax 4371 1647<br />
info@oleh-lellinge.dk • www.oleh-lellinge.dk<br />
Dansk <strong>Glas</strong> & Facadecenter ApS<br />
Baldersbækvej 24-26 • 2635 Ishøj<br />
Tlf 4399 7700 • Fax 4399 6545<br />
info@glasogfacade.dk •<br />
www.glasogfacade.dk<br />
BØJET HÆRDET GLAS<br />
Klidsbjerg <strong>Glas</strong><br />
v. Hans Christian Klidsbjerg<br />
Melskov Allé 10 • 6100 Haderslev<br />
Tlf 7452 5653 • Fax 7452 5953<br />
30 GLAS <strong>02</strong> <strong>2008</strong>
BRANCHEREGISTER<br />
HÆRDET GLAS<br />
PROFILSYSTEMER<br />
TERMORUDER<br />
<strong>Glas</strong>eksperten<br />
Sprogøvej 13 • 9800 Hjørring<br />
Tlf 9892 1911 • Fax 9892 8878<br />
glas@glaseksperten.dk<br />
www.glaseksperten.dk<br />
LAGER/TRANSPORT<br />
Tekimex International ApS<br />
Baldersbuen 21, boks 114 •<br />
2640 Hedehusene<br />
Tlf 4656 0343 • Fax 4656 0523<br />
info@tekimex.dk • www.tekimex.dk<br />
LYSSPEJLE OG MALING AF GLAS<br />
Glarmesterfirmaet E. Redtz Jensen A/S<br />
Døckerslundsvej 33 • 5000 Odense C<br />
Tlf 6612 3574 • Fax 6613 9124<br />
info@redtz.dk • www.redtz.dk<br />
MOTIVSANDBLÆSNING<br />
Ballusign Decor-<strong>Glas</strong><br />
Yderholmen 15 • 2750 Ballerup<br />
Tlf 4465 9597 • Fax 4465 9198<br />
info@ballusign.dk<br />
www.art-sweet-home.dk<br />
Glarmester Per Drejer<br />
Johnstrups Allé 1 • 1923 Frederiksberg C<br />
Tlf 3535 1712 • Fax 3536 1721<br />
pd@pdglas.dk • www.pdglas.dk<br />
A/S VN <strong>Glas</strong> og Facadecenter<br />
Grønlandsvej 9 • 4681 Herfølge<br />
Tlf 5627 4911 • Fax 5627 4939<br />
vn@vnglas.dk • www.vnglas.dk<br />
MØBELGLAS<br />
<strong>Glas</strong>eksperten<br />
Sprogøvej 13 • 9800 Hjørring<br />
Tlf 9892 1911 • Fax 9892 8878<br />
glas@glaseksperten.dk<br />
www.glaseksperten.dk<br />
Sapa Building System<br />
Langhøjvej 1, indgang A • 8381 Tilst<br />
Tlf 8616 0019 • Fax 8616 0079<br />
system.dk@sapagroup.com<br />
www.sapabuildingsystem.dk<br />
RÅDGIVNING<br />
Ole G. Jørgensen Rådgivende<br />
Ingeniørfirma ApS<br />
Jens Juuls Vej 17 • 8260 Viby J<br />
Tlf 8628 3799 • Fax 8628 3470<br />
ogjoergensen@ogjoergensen.dk •<br />
www.ogjoergensen.dk<br />
Rambøll Danmark A/S<br />
Bredevej 2 • 2830 Virum<br />
Tlf 4598 6000<br />
www.ramboll.dk/facadeteknik<br />
SIKKERHEDSGLAS<br />
<strong>Glas</strong>eksperten<br />
Sprogøvej 13 • 9800 Hjørring<br />
Tlf 9892 1911 • Fax 9892 8878<br />
glas@glaseksperten.dk<br />
www.glaseksperten.dk<br />
SOL- OG SIKKERHEDSFILM<br />
Bekaert Specialty Films/Solargard<br />
Hestkøblund 34, 4. • 3460 Birkerød<br />
Tlf 2992 3251<br />
henrik.nygaard@bekaert.com •<br />
http://da.bekaertfilms.com<br />
DAKI Gruppen A/S<br />
Islevdalvej 124 • 2610 Rødovre<br />
Tlf 3636 3400 • Fax 3670 3019<br />
daki@daki-dk • www.daki.dk<br />
A/S VN <strong>Glas</strong> og Facadecenter<br />
Grønlandsvej 9 • 4681 Herfølge<br />
Tlf 5627 4911 • Fax 5627 4939<br />
vn@vnglas.dk • www.vnglas.dk<br />
Solfilm Gruppen Danmark ApS<br />
Naverland 21-23 • 2600 Glostrup<br />
Tlf 7<strong>02</strong>7 9<strong>02</strong>7 • www.solfilmgruppen.dk<br />
Niels Juel Pedersen A/S<br />
Transportbuen 13 • 4700 Næstved<br />
Tlf 5577 0158 • Fax 5572 2274<br />
njpglas@post11.tele.dk • www.njpglas.dk<br />
PFH <strong>Glas</strong> A/S<br />
Industriparken 1 • 4640 Fakse<br />
Tlf 5671 3232 • Fax 5671 3574<br />
pfh@pfh-glas.dk<br />
TERMORUDEVENTILER<br />
Ole Hansen Lellinge ApS<br />
Broenge 14 • 2635 Ishøj<br />
Tlf 4371 1640 • Fax 4371 1647<br />
info@oleh-lellinge.dk •<br />
www.oleh-lellinge.dk<br />
VÆRKTØJ OG MASKINER<br />
CORNEGA ApS<br />
Holte Stationsvej 6, boks 3, 2840 Holte<br />
Tlf 4542 3078 • Fax 4542 4448<br />
Gundel & Bergstrøm ApS<br />
Vandmestervej 13 • 2630 Taastrup<br />
Tlf 4352 7122 • Fax 4371 1664<br />
gundex@gundel-bergstroem.dk •<br />
www.gundel-bergstroem.dk<br />
Ole Hansen Lellinge ApS<br />
Broenge 14 • 2635 Ishøj<br />
Tlf 4371 1640 • Fax 4371 1647<br />
info@oleh-lellinge.dk •<br />
www.oleh-lellinge.dk<br />
<strong>Glas</strong>teknik S. Thorball ApS<br />
Midtager 26 B st th • 2605 Brøndby<br />
Tlf 3672 0900 • Fax 3670 3335<br />
Mail@staps.dk • www.staps.dk<br />
Thermo-Kemi<br />
Oliefabriksvej 61, 2770 Kastrup<br />
Tlf 7<strong>02</strong>0 1266 • Fax 3254 8266<br />
info@thermo-kemi.dk<br />
www.thermo-kemi.dk<br />
<strong>02</strong> <strong>2008</strong> GLAS<br />
31
RETURNERES VED VARIG ADRESSEÆNDRING<br />
Afs. ID-Nr.: 12884<br />
Glarmesterlauget<br />
i Danmark<br />
Gothersgade 160<br />
1123 København K