Et liv med ADHD - ADHD: Foreningen
Et liv med ADHD - ADHD: Foreningen
Et liv med ADHD - ADHD: Foreningen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
nummer 3 | juni 2010 | <strong>ADHD</strong>-foreningen<br />
FOTOREPORTAGE:<br />
<strong>Et</strong> <strong>liv</strong> <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong><br />
SIDE 10-11<br />
KEND DIN RET TIL UDREDNING<br />
OG BEHANDLING<br />
SIDE 4-5
nummer 3 | juni 2010 | <strong>ADHD</strong>-foreningen<br />
LEDEREN<br />
3<br />
Annoncetegning<br />
Dansk Blad Service ApS<br />
Vestergade 11 A, Postboks 16,<br />
5540 Ullerslev, tlf. 70 70 12 25<br />
info@danskbladservice.dk<br />
– hvortil alle spørgsmål<br />
vedr. annoncer bedes rettet<br />
Udgivet af<br />
<strong>ADHD</strong>-foreningen<br />
Rugårdsvej 101 . 5000 Odense C<br />
Tlf.: 70 21 50 55 . Fax: 63 13 42 60<br />
E-mail: info@adhd.dk . www.adhd.dk<br />
KONTORTID:<br />
Mandag 10-15 - Tirsdag 11-15 - Onsdag lukket -<br />
Torsdag 10-15 - Fredag 10-15<br />
RÅDGIVNING:<br />
Telefon: Socialrådgiver Lotte Baun mandage og<br />
onsdage kl. 15-18 på tlf. 53 11 21 68<br />
FORMANDSKAB<br />
Formand Jette Myglegaard<br />
E-mail: formanden@adhd.dk<br />
Næstformand Jan Høj Sørensen<br />
E-mail: jhs@adhd.dk<br />
ANSVARSHAVENDE REDAKTØR<br />
Anne Worning<br />
DAGLIG REDAKTØR<br />
Anne Korsgaard<br />
Redaktionen modtager gerne artikler til bladet<br />
på mail: redaktionen@adhd.dk<br />
Artiklerne i bladet står for forfatternes egen<br />
regning og udtrykker ikke nødvendigvis<br />
redaktionens eller foreningens holdning.<br />
Redaktionen forbeholder sig ret til at redigere<br />
i indsendt materiale og til at publicere<br />
udvalgte artikler på <strong>ADHD</strong>-foreningens hjemmeside:<br />
www.adhd.dk<br />
TRyk<br />
Glumsø Bogtrykkeri A/S<br />
ISSN 1604-1186<br />
Oplag: 7000<br />
DEADLINE for blad nr. 4/2010<br />
25. juli 2010.<br />
Udkommer august<br />
Jette Myglegaard,<br />
formand<br />
Fællesskab<br />
Fællesskab er et af de vigtigste elementer i vores <strong>liv</strong>. Det at være fælles<br />
om noget, at være en del af et fællesskab er noget, der i den grad bidrager<br />
til vores identitet og til vores selvfølelse. Fællesskab kan bestå<br />
på mange præmisser og have mange formål. At kæmpe for ligeløn,<br />
at løbe en maraton, at tage på en studietur, at være en del af en leg,<br />
at deltage i en god middag – smag fx bare på ordet: Fællesspisning!<br />
I <strong>ADHD</strong>-foreningen dyrker vi også fællesskabet på mange måder.<br />
Vi har vores kurser, forældregrupper, sommerudflugter, samtalefora<br />
og vores bestyrelser i lokalafdelingerne. Sidstnævnte har netop været<br />
på bestyrelseskursus. 60 topmotiverede bestyrelses<strong>med</strong>lemmer samlet<br />
til nyttig læring, udveksling af ”Best Practice” og mulighed for at<br />
komme <strong>med</strong> indspark til nye aktiviteter i foreningen. Der var en vilje,<br />
energi, et sammenhold og en åbenhed, der kan varme en formands<br />
hjerte, og som i den grad giver næring til den fortsatte kamp for vores<br />
fælles sag, <strong>ADHD</strong>, og for kampen for det største fællesskab: vores<br />
<strong>med</strong>lemmer og deres rettigheder.<br />
I foreningen deltager vi også i fællesskaber uden for Danmarks<br />
grænser. Vi har et samarbejde <strong>med</strong> vores nordiske søsterorganisationer<br />
og endelig også <strong>ADHD</strong> Europe, som er et europæisk samarbejde.<br />
<strong>ADHD</strong> Europe har netop været samlet to dage i Paris. To dage <strong>med</strong> 20<br />
forskellige lande <strong>med</strong> hver deres udfordringer at slås <strong>med</strong>, men størst<br />
er fællesskabet og bevidstheden om, at ”vi ved, hvad vi taler om” alle<br />
sammen, og vi har et ønske om at øse af gode erfaringer, at hjælpe<br />
hinanden og endelig at forsøge at få <strong>ADHD</strong> sat på dagsordenen i EU.<br />
<strong>Et</strong> andet fællesskab, hvor <strong>ADHD</strong>-foreningen indgår, er Det Sociale<br />
Netværk af 2009, hvor tidligere statsminister Poul Nyrup Rasmussen<br />
er formand og primus motor. Netværkets formål et at skabe mere<br />
viden og opmærksomhed omkring psykiske lidelser eller psykisk sårbarhed,<br />
som er det begreb, der bruges i netværket. Bedre behandling<br />
og en inddragelse af familienetværket står højt på dagsordenen. Netværket<br />
har afholdt konference den 1. juni og du kan læse om det på<br />
psykisksaarbar.dk. Inddragelse af familienetværket og det at en del mennesker<br />
<strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> har yderligere én eller flere diagnoser gør det yderligere<br />
relevant og vigtigt at deltage i fællesskabet Det Sociale Netværk.<br />
Og <strong>med</strong> alt det vi ved om fællesskabets betydning, er det endnu<br />
mere vigtigt, at vi gør, hvad vi kan for at undgå den eksklusion, der<br />
meget nemt følger <strong>med</strong> at have <strong>ADHD</strong>. Vild og Stille kampagnen blev<br />
taget godt imod og er nu gennemført på 35% af de danske skoler. Vi<br />
håber, det har givet almindelige børn en forståelse og et fællesskab<br />
om at kunne indlemme klassekammerater <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> i netop deres<br />
fællesskab.<br />
Rigtig god sommer.<br />
<strong>ADHD</strong> STÅR FOR<br />
Attention Deficit Hyperactivity Disorder.<br />
Diagnosen findes i det amerikanske<br />
diagnosesystem DSM-IV. <strong>ADHD</strong><br />
indebærer, at der er afvigelser inden<br />
for områderne opmærksomhed, aktivitet<br />
og impulsivitet.<br />
Informationer om foreningen –<br />
se side 45.<br />
Forsidefoto:<br />
David Lundbye<br />
FOTOREPORTAGE:<br />
<strong>Et</strong> <strong>liv</strong> <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong><br />
SIDE 10-11<br />
KEND DIN RET TIL UDREDNING<br />
OG BEHANDLING<br />
SIDE 4-5<br />
I N D H O L D s f o r t e g n e l s e<br />
Kend din ret..........................................................................4 Forældretræning i familier <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>......21<br />
Vi vidste, vi havde ret...................................................5 <strong>ADHD</strong> konference 2010...........................................22<br />
Hvad f..... er der galt <strong>med</strong> dig knægt?..............6 Hjælp til at falde i søvn............................................23<br />
Vi vil gerne tilbyde vores hjælp............................8 Hyperkinetisk forstyrrelse.....................................24<br />
Fotoreportage.................................................................10 Specialpædagogisk støtte....................................27<br />
Specialundervisning giver en frisk start....12 Kontanthjælpsbogen • GUU/GUA..................29<br />
Gammel <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> - rod på hylderne.......15 Lokalafdelinger...............................................................31<br />
Direktørens klumme..................................................17 <strong>ADHD</strong>-foreningen........................................................45<br />
<strong>ADHD</strong>-ugen.......................................................................19
4 UDREDNINGS- OG BEHANDLINGSGARANTI<br />
Kend din ret til<br />
udredning og behandling<br />
I Danmark er der på papiret to måneders garanti for udredning og behandling. På trods af det er der<br />
stadig udfordringer. En passus i lovteksten åbner mulighed for, at børn <strong>med</strong> diagnosen <strong>ADHD</strong> hænges<br />
til tørre på ventelisten til de børnepsykiatriske afdelinger eller behandling i det private. Det kan gøres<br />
på baggrund af en lægefaglig vurdering om, at deres tilstand ikke vil forværres i de to måneder.<br />
Af Anne Feldballe Korsgaard<br />
I januar 2009 fik børn og unge ret til at vælge<br />
et privat behandlingstilbud, hvis de skal vente<br />
mere end to måneder i offentligt regi på<br />
opstart af behandling. Siden august 2008<br />
har garantien også gjort sig gældende for<br />
udredning.<br />
Men selvom et barn er diagnosticeret<br />
<strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> i privat regi, er der ingen garanti<br />
for at behandlingen kan påbegyndes, fordi<br />
lovteksten nu lyder: ”Viser den psykiatriske<br />
undersøgelse, at en person har behov for<br />
hurtigt at modtage behandling for at undgå<br />
forværring af sin tilstand, kan vedkommende<br />
vælge at b<strong>liv</strong>e behandlet på et aftalesygehus[…]”.<br />
Torsten Warrer, som er psykiater på Privathospitalet<br />
Hejmdal, forklarer:<br />
”Vi skal altså i henvisningen til det offentlige<br />
kunne argumentere for, at der vil ske en<br />
forværring inden for to måneder. Forværring<br />
af hvad? <strong>Et</strong> almindeligt <strong>ADHD</strong>-<strong>liv</strong> <strong>med</strong> dårlig<br />
trivsel og manglende indlæring kan jo være<br />
stationært, men alligevel skulle man da bare<br />
i gang!”<br />
Uddrag af Bekendtgørelse om<br />
udvidet ret til undersøgelse og<br />
behandling for psykisk syge børn<br />
og unge[…]” fra www.retsinformation.dk<br />
”Viser den psykiatriske undersøgelse,<br />
at en person har behov for<br />
hurtigt at modtage behandling for<br />
at undgå forværring af sin tilstand,<br />
kan vedkommende vælge at b<strong>liv</strong>e<br />
behandlet på et aftalesygehus, hvis<br />
bopælsregionen ikke kan tilbyde<br />
behandling inden 2 måneder efter<br />
undersøgelsens afslutning. […]”<br />
”Vi skal altså i henvisningen til det offentlige kunne argumentere<br />
for, at der vil ske en forværring inden for to måneder.<br />
Forværring af hvad? <strong>Et</strong> almindeligt <strong>ADHD</strong>-<strong>liv</strong> <strong>med</strong> dårlig<br />
trivsel og manglende indlæring kan jo være stationært,<br />
men alligevel skulle man da bare i gang!<br />
Det åbner op for, at de børnepsykiatriske<br />
afdelinger kan starte en modargumentation<br />
og lade barnet og familien vente imens.<br />
På Hejmdal oplever de, at det er meget<br />
frustrerende, fordi formuleringen forringer<br />
deres muligheder for at hjælpe de forældre,<br />
som allerede har ventet længe på en afklaring<br />
af deres barns problemer og nu bare gerne<br />
vil i gang <strong>med</strong> behandlingen.<br />
”I det offentlige system kan de opstarte<br />
<strong>med</strong>icin den dag diagnosen gives. Her hos os<br />
i det private skal vi først skrive til sygehuset<br />
og indstille til en bevilling af en behandlingspakke.<br />
Sygehuset skal så godkende pr. brev<br />
og først derefter kan vi kalde familien ind<br />
igen”, forklarer Torsten Warrer, som mener,<br />
at der burde være et bedre flow og sammenhæng<br />
mellem diagnosticering og behandling<br />
i stil <strong>med</strong> det, som voksne i det psykiatriske<br />
system oplever. Her har man lavet en<br />
model, hvor der pt. henvises til udredning<br />
og behandling i ét.<br />
Om Privathospitalet Hejmdal<br />
Hejmdal er et Privathospital for<br />
børne- og ungdomspsykiatri, der er<br />
et alternativ til ventelisterne i det<br />
offentlige. Det vægtes højt at yde<br />
en tidlig indsats og at arbejde <strong>med</strong><br />
hele familiens situation.<br />
Skub på hele tiden<br />
På spørgsmålet om hvad man kan gøre som<br />
forældre til et barn i det psykiatriske system<br />
nævner Torsten Warrer blandt andet patientvejlederne<br />
på de regionale patientkontorer,<br />
som en god kilde til viden. Forældrene skal<br />
bede om at tale <strong>med</strong> de vejledere, der har<br />
specialiseret sig inden for det psykiatriske<br />
område.<br />
”Mit bedste råd til forældre til børn i det<br />
her system er, at de skal kende deres rettigheder<br />
og så b<strong>liv</strong>e ved <strong>med</strong> at skubbe på og<br />
skrive breve”, siger psykiateren, der møder<br />
mange frustrerede forældre, som er trætte<br />
af vejspærringer og ventetider på henvisninger<br />
fra skole til PPR, fra PPR til Sygehus<br />
og så videre.<br />
Og han afslutter:<br />
”Jeg kunne godt ønske mig, at kommunerne<br />
tænkte lidt over, at det kan være en<br />
god investering for dem at få folk undersøgt<br />
og behandlet tidligere, ellers b<strong>liv</strong>er det bare<br />
dyrere og dyrere at rette op på tingene.”<br />
Dine rettigheder:<br />
Her finder du information om dine<br />
rettigheder og muligheder<br />
www.sygehusvalg.dk
JEG VIDSTE, VI HAVDE RET<br />
5<br />
Jeg vidste, vi havde ret til<br />
udredning inden for to måneder<br />
Da Lone Storms søn, Jonas<br />
på 19 år, skulle udredes for<br />
<strong>ADHD</strong>, var hendes viden om<br />
de rettigheder og muligheder<br />
det danske system giver<br />
helt afgørende. Diagnosticerings-<br />
og behandlingsgarantien<br />
på to måneder gælder<br />
nu også for voksne.<br />
Jonas og<br />
Lone Storm.<br />
Af Anne Feldballe Korsgaard<br />
Det var en nervøs mor og søn, som den 8.<br />
marts i år ankom til privathospitalet Hejmdal<br />
for at få udredt Jonas på 19 år.<br />
”Vi kom ind i en gammel villa, der em<strong>med</strong>e<br />
af ro og åbenhed, og jeg blev bedt om at<br />
sætte mig i venteværelset, imens Jonas skulle<br />
ind til psykiateren. Ventetiden var lang. Jonas<br />
og psykiateren havde snakket om, hvilke<br />
vanskeligheder han oplever i hverdagen.<br />
Jeg blev nu spurgt om mine oplevelser <strong>med</strong><br />
Jonas igennem opvæksten, hvornår han var<br />
begyndt at gå, hvordan hans søvnmønster var<br />
som spæd og lille barn, hvordan han klarede<br />
sig i børnehaven. Det føltes godt, at det var<br />
så grundigt”<br />
Den afgørende tilfældighed<br />
Forud for lægebesøget var der gået mange<br />
år <strong>med</strong> tvivl og usikkerhed og vendepunktet<br />
kom i form af en engageret og initiativrig<br />
socialrådgiver.<br />
”Det var egentlig en tilfældighed, der satte<br />
skub i processen <strong>med</strong> at få Jonas udredt for<br />
<strong>ADHD</strong>. Vi havde besøg af en socialrådgiver,<br />
som skulle hjælpe os <strong>med</strong> vores anden søn,<br />
Joachim, som er 13 år. Socialrådgiveren<br />
spurgte til om Jonas nogensinde var blevet<br />
forsøgt udredt for <strong>ADHD</strong>, og det satte skub<br />
i det hele”, forklarer Lone Storm, som indtil<br />
da magtesløst havde betragtet sin søns<br />
glidebane.<br />
”Jonas var gået i hi. Han vendte dag til<br />
nat, droppede ud af skolen og fik nederlag på<br />
nederlag. Han lå i sengen 20 timer i døgnet,<br />
var tynget og havde ingen energi. Jeg har<br />
endda siddet på psykiatrisk skadestue <strong>med</strong><br />
ham, fordi han var så deprimeret, at tanken<br />
om selvmord var der.”<br />
Sådan beskriver Lone Storm den glidebane,<br />
hun havde set sin søn tage i månederne<br />
før det afgørende besøg i hjemmet. Men nu<br />
kom der skub i tingene.<br />
Kend din ret og brug den<br />
”Jeg kontaktede min egen læge og bad ham<br />
give en henvisning til at få udredt Jonas. Så<br />
ringede jeg til den psykiater, som vi havde<br />
fået henvisning til og fik at vide, at der var<br />
10-12 måneders ventetid. Jeg vidste dog, at<br />
der er udredningsgaranti på to måneder, og<br />
at vi havde ret til at vælge en privat aktør<br />
altså en privatpraktiserende psykiater eller et<br />
privathospital i stedet,” fortæller Lone Storm<br />
om sin kamp for at hjælpe og forstå sin søn.<br />
Udrednings- og behandlingsgaranti<br />
Er man mellem 0 og 18 år har man<br />
en garanti for at få påbegyndt<br />
udredning inden for to måneder.<br />
Sådan har det været siden 1.<br />
august 2008. Siden 1. januar 2010<br />
har denne garanti på to måneder<br />
også gjort sig gældende for voksne.<br />
”Så ringede jeg til den<br />
psykiater, som vi havde fået<br />
henvisning til og fik at vide,<br />
at der var 10-12 måneders<br />
ventetid. Jeg vidste dog, at<br />
der er udredningsgaranti på<br />
to måneder, og at vi havde<br />
ret til at vælge en privat<br />
aktør altså en privatpraktiserende<br />
psykiater eller et<br />
privathospital i stedet.”<br />
Mange kender ikke til to måneders garantien<br />
og tager for pålydende, når de får et<br />
nummer på ventelisten hos den psykiater,<br />
de først henvises til. Lone Storm var heldig<br />
at kende sine rettigheder og have viden om,<br />
hvordan de kunne bruges.<br />
Og så var hun parat til at rejse efter en<br />
psykiater, fordi der ikke er ret mange godkendte<br />
private aktører for udredning endnu.<br />
Turen mellem Odense og Frederiksberg, hvor<br />
privathospitalet Hejmdal ligger er for egen<br />
regning, men Jonas har nu fået diagnosen,<br />
er <strong>med</strong>icineret og er heldig at være kommet<br />
<strong>med</strong> i et projekt i Odense Kommune som<br />
hjælper unge <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> til at fastholde et<br />
arbejde – SUS-projektet.
6 HVAD F..... ER DER GALT MED DIG, KNÆGT?<br />
”Hvad f∫åπ~∑ er der<br />
Af Mette Juul Baunsgaard<br />
Lige præcis den sætning, har Claus Andersen<br />
hørt mange gange i sin barndom. Han var<br />
rodløs og duede ikke i skolen. Vi snakker om<br />
en mand, som røg sin første smøg som 7-årig,<br />
drak alkohol som 9-årig og var narkoman som<br />
15-årig. Men vi snakker også om en mand,<br />
som blev clean som 50-årig og fik konstateret<br />
<strong>ADHD</strong> som 54-årig. I 16 år lykkedes det Claus,<br />
at bestride et job som bibliotekar på trods af<br />
hans afhængighed. Du kan her læse historien<br />
om Claus, som i sandhed har oplevet, at man<br />
aldrig b<strong>liv</strong>er for gammel til at få noget godt<br />
ud af <strong>liv</strong>et.<br />
I dag som 57-årig ser Claus tilbage på et<br />
<strong>liv</strong>, som ikke har været helt som det, gennemsnitsdanskeren<br />
kender. Der er ingen tvivl om,<br />
at hans misbrug kunne have været undgået,<br />
hvis han havde fået <strong>ADHD</strong>-diagnosen allerede<br />
som barn – men dengang var der ikke<br />
noget, der hed <strong>ADHD</strong>. I stedet for blev hans<br />
<strong>liv</strong> én lang stræben efter at finde ro i kroppen<br />
og en higen efter at passe ind i samfundet.<br />
Løsningen blev alkohol og stoffer som en<br />
form for selv<strong>med</strong>icinering. En løsning, han<br />
valgte, fordi han ikke vidste, hvad han ellers<br />
skulle gøre. Desværre udviklede hans løsning<br />
sig hurtigt til at b<strong>liv</strong>e hans problem. Lad os<br />
træde et skridt dybere ind i Claus’ <strong>liv</strong>.<br />
Barndommen: mor gav nervepiller<br />
Claus’ barndom var præget af en usikkerhed<br />
omkring begrebet adfærdsvanskelig og sin<br />
egen tilstand, tæsk fra faderen samt det<br />
evige spørgsmål ”hvad f***** er der galt <strong>med</strong><br />
dig, knægt?”. Hans mor prøvede derimod at<br />
hjælpe ham <strong>med</strong> de forudsætninger, hun<br />
havde til rådighed. Derfor begyndte hun at<br />
give den blot 7-årige Claus nervepiller. <strong>Et</strong><br />
drastisk tiltag, og i lang tid troede Claus, at<br />
det var på grund af disse piller, at han var<br />
blevet misbruger. Men i dag er Claus klar<br />
over, at hun udelukkende gjorde det, fordi<br />
hun troede, at de ville hjælpe ham til at få<br />
det bedre.<br />
Den evige påmindelse gennem barndommen<br />
om at være uduelig og anderledes gjorde,<br />
at Claus selv blev nødt til at finde noget,<br />
han var god til. Claus blev derfor enig <strong>med</strong><br />
sig selv om, at hvis han ikke kunne være den<br />
bedste, så kunne han da være den værste.<br />
Som følge heraf blev han rigtig god til at lave<br />
numre, som ikke blev opdaget. Det var en<br />
egenskab, han tilegnede sig for at skabe en<br />
”Jeg-er-Claus”-følelse. Det var her, han etablerede<br />
det, han selv betegner som et parellelunivers<br />
– et univers, hvor han kunne slippe<br />
for den marginalisering, som han konstant<br />
blev konfronteret <strong>med</strong> i ”den virkelige verden”.<br />
Det var også et univers, som gjorde, at<br />
han som 7-årig blev god til at stjæle smøger<br />
og som 9-årig god til at skjule sit tiltagende<br />
alkoholforbrug. Da Claus var 12 år, blev han<br />
introduceret for dét, der skulle vise sig at<br />
b<strong>liv</strong>e hans trofaste følgesvend de følgende<br />
38 år, nemlig stofferne. Han var ude for en<br />
ulykke, hvor han mistede sit ene øje, og han<br />
fik derfor morfin, da han skulle opereres. Han<br />
vidste <strong>med</strong> det samme, at det ikke var sidste<br />
gang, han havde prøvet det.<br />
Teenage-årene: jagten på en indre ro<br />
Kombinationen af de glade 60’ere og muligheden<br />
for at stjæle penge fra sin mor gjorde<br />
det muligt for Claus at stable et seriøst misbrug<br />
på benene. Årene var præget af en jagt<br />
på noget, som kunne give ham ro inde i sit<br />
hoved. Som resultat eksperimenterede han<br />
<strong>med</strong> alle mulige stoffer, som selvfølgelig kun<br />
gav ham flere problemer. Som 15-årig var han<br />
narkoman, og allerede som 18-årig fik han en<br />
metadon-vedligeholdelse. Dengang havde<br />
man den opfattelse, at metadon var ligesom<br />
at give sukkersyge insulin. Men som Claus<br />
selv siger, så var det en misforstået hjælp,<br />
da det blot gav lyst til flere stoffer.<br />
Voksen<strong>liv</strong>et: bibliotekar og stofmisbruger<br />
Da Claus er 20 år, møder han sin daværende<br />
kone. Hun kender til hans misbrug, men tager<br />
ikke selv del i det. Sammen får de tre børn, og<br />
udadtil præsterer de at skabe et indtryk af at
HVAD F..... ER DER GALT MED DIG, KNÆGT?<br />
7<br />
galt <strong>med</strong> dig, knægt?”<br />
være en lykkelig familie. Sandheden var dog,<br />
at børnene slet ikke fik nok nærvær.<br />
En anden ting, som fik familien til at syne<br />
velfungerende, var, at Claus trods kraftigt<br />
misbrug formåede at passe sit job som bibliotekar<br />
på Århus Universitet. Det var almen<br />
kendt blandt kollegaerne, at han godt kunne<br />
lide at drikke lidt. Det blev dog aldrig gjort<br />
til et problem, fordi han passede sit arbejde.<br />
Derfor kom det også som et stort chok for<br />
Claus’ institutbestyrer, da han som 44-årig<br />
- efter 16 år i jobbet - bad om sygemelding<br />
for at komme i afvænningsbehandling. Hans<br />
institutbestyrer troede dog ikke på ham, da<br />
han sagde, at han var hardcore-narkoman.<br />
Claus var derfor nødt til at rulle buksebenet<br />
op, så hun kunne se hans ben, som var fulde af<br />
stiksår, før han fik hende overbevist. Claus fik<br />
lov til at tage i behandling <strong>med</strong> vished om, at<br />
han også havde sit job, når han vendte tilbage.<br />
Det blev til 6 år mere på jobbet – 6 år, hvor<br />
Claus lod sine kolleger tro, at behandlingen<br />
havde gjort ham clean. Claus tog dog stadig<br />
stoffer. Han var ikke klar til at b<strong>liv</strong>e clean,<br />
og derfor lykkedes behandlingen ikke. To år<br />
efter den mislykkede behandling blev det for<br />
meget for konen, som efter 28 år gik fra Claus.<br />
Farvel til misbrug – Goddag til <strong>ADHD</strong><br />
Som 50-årig lykkedes det Claus at b<strong>liv</strong>e 100 %<br />
clean. Men da der var gået 4 år uden misbrug,<br />
kunne han ikke forstå, hvorfor han stadig<br />
havde en mærkelig fornemmelse inde i hovedet.<br />
Selv beskriver han det som en følelse af<br />
at have en form for prøvekanal, hvor der hele<br />
tiden var 16 billeder, han skulle have styr på.<br />
Efter at have set et program om børn <strong>med</strong><br />
<strong>ADHD</strong> på Discovery Channel, begyndte Claus<br />
at overveje det som en mulig forklaring på<br />
sin tilstand. På det tidspunkt havde han en<br />
kæreste, hvis søn havde <strong>ADHD</strong>, og parret kom<br />
frem til, at Claus skulle lade sig undersøge.<br />
Efter endt screening blev han diagnosticeret<br />
som ramt af svær <strong>ADHD</strong>.<br />
Det blev starten på en ny identitet for<br />
Claus, hvor han lige pludselig fik sat en diagnose<br />
på den tilstand, han aldrig selv havde<br />
forstået, og som hans omgivelser havde<br />
misforstået. Foruden det følelsesregister,<br />
som han gennemlevede de første 3-6 måneder<br />
efter diagnosen, skulle Claus også stå<br />
ansigt til ansigt <strong>med</strong> det faktum, at han atter<br />
skulle tage piller – et faktum, som han havde<br />
mange sjælekvaler ved. Hans hjerne havde<br />
svært ved at skelne mellem, at det var noget<br />
<strong>med</strong>icin, han havde brug for og den opfattelse,<br />
at <strong>med</strong>icinen var lig dét at tage narko<br />
igen. Men i dag er han klar over, at <strong>med</strong>icinen<br />
gavner ham, og den har også <strong>med</strong>virket til,<br />
at de 16 billeder på prøvekanalen blev til ét.<br />
Som han selv udtrykker det, gør <strong>med</strong>icinen,<br />
at kaos b<strong>liv</strong>er til ro og overblik.<br />
Livet i dag: Kognitiv terapi hjælper<br />
Efter syv år som clean og fire år som <strong>ADHD</strong>diagnosticeret<br />
har Claus fundet den ro, som<br />
han har manglet i så mange år. De fleste dage<br />
lykkes det for ham at holde struktur i hverdagen.<br />
De få dage, det glipper, forsøger han<br />
at komme igennem bedst muligt ved hjælp<br />
af redskaber fra kognitiv terapi. Han har fået<br />
tildelt førtidspension, og som supplement<br />
hertil arbejder han til tider som handicaphjælper.<br />
Men dét, han virkelig brænder for, er<br />
at dele ud af sine erfaringer samt sin viden.<br />
Og det gør han blandt andet ved at fortælle<br />
om sit <strong>liv</strong> på behandlingshjem, i fængsler<br />
og specialskolen Langagerskolen ved Århus.<br />
Paradoksalt nok er oplæggene <strong>med</strong> til at give<br />
Claus en mening <strong>med</strong> sit <strong>liv</strong>, da han føler,<br />
at hans kvaler kan være <strong>med</strong> til at inspirere<br />
andre til ikke at vælge den samme vej.<br />
På familiefronten har Claus også oplevet<br />
væsentlige forbedringer. Forholdet til<br />
døtrene er – som han selv udtrykker det<br />
– blevet overdrevet fantastisk, men der er<br />
dog et enkelt skår i glæden. Claus’ søn på<br />
37 år er gået i sin fars fodspor og er i dag<br />
fanget i stofmisbrug. Det piner Claus at se<br />
sønnen i den situation, og hvad gør ondt<br />
værre er, at misbruget ikke er det eneste<br />
punkt, hvor sønnen slægter Claus på. Claus<br />
er overbevist om, at sønnen har <strong>ADHD</strong>, men<br />
han kan ikke komme i behandling for det på<br />
grund af misbruget. Dét, at Claus er overbevist<br />
om, at hans far havde <strong>ADHD</strong>, og at<br />
sønnen sandsynligvis også har det, er <strong>med</strong><br />
til at understøtte hans teori om, at <strong>ADHD</strong> til<br />
en vis grad er en familiesygdom. Hans håb<br />
for fremtiden inden for <strong>ADHD</strong> området er<br />
derfor, at der b<strong>liv</strong>er sat mere fokus på denne<br />
potentielle sammenhæng.<br />
Også for sin egen fremtid har Claus nogle<br />
helt klare ønsker, hvor et af de store ønsker<br />
er at b<strong>liv</strong>e et næstekærligt menneske – et<br />
ønske, som tager afsæt i de samvittighedskvaler,<br />
som hans fortid har påført ham. Samtidig<br />
ønsker han at fortælle folk om stofmisbrug<br />
og stoffrihedens velsignelse og dele<br />
sine erfaringer omkring <strong>ADHD</strong> <strong>med</strong> andre.<br />
Ifølge Claus kan han fungere som en genvej<br />
til viden omkring <strong>ADHD</strong>, da han – som han<br />
selv udtrykker det – har opfundet sin egen<br />
dybe tallerken på området.<br />
Claus kan kontaktes på cleanclaus@yahoo.dk
8 VI VIL GERNE TILBYDE VORES HJÆLP<br />
Vi vil gerne tilbyde vores hjælp<br />
Holdet af navigatører.<br />
I en usædvanligt mørk tid mødtes en lille<br />
gruppe engagerede mennesker på Fredericia<br />
Vandrehjem <strong>med</strong> det formål at gøre verden<br />
til et lidt lysere sted at være.<br />
I weekenden 13. og 14. februar 2010 var<br />
det 6. gang, at <strong>ADHD</strong>-foreningen holdt Navigatørkursus.<br />
En Navigatør er en frivillig, som vil yde en<br />
indsats for at hjælpe unge og voksne <strong>med</strong><br />
<strong>ADHD</strong> <strong>med</strong> at navigere i den jungle, som fx<br />
de sociale kontorer, uddannelsesstederne og<br />
samfundet generelt er.<br />
Meget usædvanligt er der denne gang en<br />
overvægt af mænd – nemlig fire mænd og to<br />
kvinder. Kursisterne, Bo, Bettina, Roar, Niels –<br />
Verner, Walid og Betinna er mellem 29 år og<br />
75. Og de er kommet fra hele landet fra Thy til<br />
Frederiksberg. De har forskellig motivation til<br />
at deltage kurset. To er selv forældre til børn<br />
<strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>. To har personligt gennemlevet<br />
svære perioder og er af den vej blevet inspireret<br />
til at hjælpe andre. To er til stede, fordi<br />
de simpelthen har overskuddet til at være<br />
frivillige. Erhvervsmæssigt repræsenterer<br />
kursister et bredt udsnit af befolkningen.<br />
To står pt. udenfor arbejdsmarkedet. Der er<br />
også en socialpædagog og en pensioneret<br />
direktør.<br />
Viden om <strong>ADHD</strong><br />
Jenny Bohr er underviser om lørdagen. Hun<br />
er selvstændig <strong>ADHD</strong>-konsulent og uddannet<br />
lærer og Master i Specialpædagogik<br />
samt uddannet Advanced Trainee i Samarbejdsbaseret<br />
Problemløsning. Hun indleder<br />
<strong>med</strong> at drage en parallel til sin egen erfaring<br />
<strong>med</strong> at køre hundeslæde. Man er nødt til at<br />
kende og være bevidst om hver enkelt hunds<br />
personlighed for at køre slæden. På samme<br />
måde findes <strong>ADHD</strong> ikke i sig selv, der findes<br />
mennesker <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>, og hver har sin helt<br />
unikke personlighed, som man skal kende for<br />
at kunne hjælpe.<br />
De første to timer går <strong>med</strong> oplysning om,<br />
hvad <strong>ADHD</strong> er, og om hvordan <strong>ADHD</strong> viser sig.<br />
Jenny taler klart og tydeligt, og hun bevæger<br />
sig energisk frem og tilbage, mens hun<br />
beretter. Af og til fortæller hun anekdoter om<br />
sin datter, der har <strong>ADHD</strong> eller fra sit professionelle<br />
arbejde <strong>med</strong> mennesker <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>.<br />
Efter Jennys undervisning vises dokumentaren<br />
”<strong>Et</strong> <strong>liv</strong> i kaos”.<br />
Annas historie:<br />
Diagnosen kom som en lettelse<br />
Da rulleteksterne forsvinder henover skærmen,<br />
og gardinerne igen b<strong>liv</strong>er trukket til<br />
side, er en ny person ankommet. Det er Anna,<br />
en voksen <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>, der er kommet for at<br />
fortælle om sit <strong>liv</strong> <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>. Anna smiler<br />
meget og tager gerne imod spørgsmål. Diagnosen<br />
kom som en lettelse for hende, og i<br />
dag har hun fået en mere realistisk tilgang<br />
til tilværelsen. Anna sætter en del tanker i<br />
gang hos kursisterne.<br />
Efter en dag fuld af ny viden sætter folk<br />
sig til bordet kl. 18. Der b<strong>liv</strong>er snakket om<br />
forventningerne til rollen som Navigatør.<br />
”Jeg skal være en slags ”struktør”, en der<br />
skaber struktur i forhold til, at den berørte<br />
kan få hjælp”, svarer Roar på spørgsmålet<br />
om, hvilken rolle han forventer at udfylde<br />
som navigatør.<br />
Bettina fra Frederiksberg mener, at hun<br />
skal være ”den lyttende”, den der hjælper <strong>med</strong><br />
at sætte struktur på de ønsker og behov, som<br />
den voksne har.<br />
Der er en generel enighed om, at kurset<br />
er godt sammensat. Man er imponeret over<br />
det høje faglige niveau. Desuden er folk glade<br />
for mødet <strong>med</strong> Anna. Hun formåede at menneskeliggøre<br />
emnet ved siden af al teorien.<br />
Søndag er det konsulent fra <strong>ADHD</strong>-foreningen,<br />
Tine Hedegaards, tur til at tale. Hun<br />
ridser rammerne for en navigatørs virke op,<br />
og formålet b<strong>liv</strong>er pointeret. Navigatøren<br />
skal forsøge at gøre sig selv overflødig, ved<br />
at støtte den voksne til at få den hjælp og<br />
vejledning vedkommende har brug for. Man<br />
skal være en generator, der skaber fremdrift i<br />
den voksnes <strong>liv</strong>. I særdeleshed <strong>med</strong> hensyn til<br />
kommunen. Ofte vil navigatørens rolle være<br />
at udfylde tomrummet, indtil kommunen<br />
tilkender den voksne den relevante støtte.<br />
Tine understreger vigtigheden af, at man<br />
som navigatør er den, der holder kontakten<br />
ved lige. Selv hvis den voksne svært ved at<br />
finde entusiasmen.<br />
Da kurset slutter, går de nyslåede Navigatører<br />
spændte deres nye rolle i møde.
NAVIGATØRKURSUS<br />
9<br />
Navigatørkursus<br />
Vil du gøre en forskel for voksne <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>?<br />
- så b<strong>liv</strong> frivillig i <strong>ADHD</strong>-foreningen<br />
Deltag i et af <strong>ADHD</strong>-foreningens gratis kurser for kommende <strong>ADHD</strong>navigatører<br />
og b<strong>liv</strong> klædt på til at støtte voksne <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>, når de skal<br />
navigere i det offentlige system.<br />
Som frivillig <strong>ADHD</strong>-navigatør fungerer du som tovholder, samtalepartner<br />
og bisidder. Du er <strong>med</strong> til at skabe overblik, formulere handlemuligheder<br />
og skabe fremdrift i den voksnes sag. Du understøtter den voksnes eget<br />
initiativ og vedholdenhed og skaber på denne måde resultater.<br />
Læs mere om <strong>ADHD</strong>-navigatøren på www.adhd.dk under Frivillig.<br />
Navigatørkursus:<br />
<strong>ADHD</strong>-foreningens navigatørkurser er en introduktion til arbejdet, og et<br />
krav for at du kan b<strong>liv</strong>e registreret som navigatør hos foreningen. Kurset<br />
varer en weekend og tager følgende emner op:<br />
• <strong>ADHD</strong> - hvad er det?<br />
• Hvordan kommunikerer og samarbejder jeg bedst <strong>med</strong> et menneske<br />
<strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>?<br />
• Hvad skal jeg være opmærksom på i mit arbejde <strong>med</strong> mennesker <strong>med</strong><br />
<strong>ADHD</strong>?<br />
• Hvordan kan jeg støtte et menneske <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>?<br />
• <strong>ADHD</strong>-navigatørens opgaver.<br />
• Gode råd i arbejdet.<br />
• Hvor kan jeg finde viden?<br />
Hvor og hvornår:<br />
Fredericia den 14.-15. august 2010.<br />
Tilmelding:<br />
Til koordinatoren i din region.<br />
navigatorkbh@adhd.dk - tlf. 5311 2871<br />
navigatorsjaelland@adhd.dk - tlf. 5311 2874<br />
navigatorsyd@adhd.dk - tlf. 5311 2873<br />
navigatormidt@adhd.dk - tlf. 5311 2872<br />
navigatornord@adhd.dk - tlf. 5311 2875
10 FOTOREPORTAGE<br />
FOTOREPORTAGE:<br />
<strong>Et</strong> <strong>liv</strong> <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong><br />
David Lundbye er 29 år og blev som<br />
otte-årig diagnosticeret som fumler/<br />
tumler. På det tidspunkt var diagnosen<br />
DAMP/<strong>ADHD</strong> ikke slået igennem i<br />
Danmark. Han har de sidste to år boet,<br />
taget uddannelse og arbejdet i New<br />
York, hvor han er blevet uddannet som<br />
fotograf på International Center of Photography<br />
i 2009.<br />
Afgangsprojektet fra fotoskolen hed<br />
“Again and again is again” og beskriver,<br />
hvordan det er at leve <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>.<br />
Vejen til New York er gået via en<br />
rummelig lilleskole, den frie ungdomsuddannelse<br />
<strong>med</strong> fokus på fotografi, tilfældige<br />
jobs, og mange rejser. David<br />
har også <strong>med</strong> succes gennemført en<br />
pædagogisk grunduddannelse. Han har<br />
aldrig fået <strong>med</strong>icin.<br />
David Lundbye:<br />
”Jeg kom til New York uden at kende<br />
nogen. De mennesker jeg lærte at<br />
kende var lige så meget fotonørder<br />
som jeg selv. Jeg tror, det har været<br />
den afgørende ting, som har gjort det<br />
muligt for mig at gennemføre uddannelsen.<br />
Muligheden for at lave overspringshandlinger<br />
blev minimeret for<br />
lige meget, hvor jeg vendte mig hen,<br />
handlede det om fotografi.<br />
Fotografi har været en af de få konstante<br />
ting i mit <strong>liv</strong> gennem film, min<br />
mormor og farmors familiealbums og<br />
mine egne billeder. Jeg har altid hold af<br />
billeder. De er for mig en god historie,<br />
noget der griber en så meget, at man<br />
ikke kan give slip på det, uanset hvor<br />
sent det er blevet, ”du skal bare lige ha’<br />
det sidste <strong>med</strong>”.<br />
David Lundbye har i dag lønnet<br />
arbejde på et kendt galleri i New York<br />
og deltager pt. i en gruppeudstilling<br />
<strong>med</strong> fotografisk kunst.<br />
Læs Davids beskrivelse af sit afgangsprojekt<br />
på www.davidlundbye.com
FOTOREPORTAGE<br />
11
12 SPECIALUNDERVISNING<br />
Specialundervisning<br />
giver en frisk start<br />
<strong>ADHD</strong>-foreningen giver i de<br />
kommende <strong>med</strong>lemsblade<br />
ordet til forskellige fagfolk, som<br />
arbejder <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> tæt inde<br />
på <strong>liv</strong>et. I denne uge fortæller<br />
Eva Prien, som er skoleleder<br />
og underviser på specialskolen<br />
Svika, om den friske start, som<br />
hendes specialskole kan tilbyde<br />
voksne mennesker <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>.<br />
Af Eva Prien,<br />
skoleleder på specialskolen Svika<br />
I går fik jeg en mail fra en kvinde i Herning,<br />
der bad om at få undervisning på Svika, som<br />
er den voksen specialskole, jeg er leder for.<br />
Skolen ligger i Lyngby – altså 300 km fra<br />
hendes bopæl.<br />
Hendes mail er et nødråb fra et menneske,<br />
der virkelig trænger til hjælp. Hun skrev, at<br />
hun havde kaos i sit <strong>liv</strong>, ikke kunne administrere<br />
sin energi, havde fire uafsluttede<br />
uddannelsesforsøg bag sig, adskillige indlæggelser<br />
grundet stress og depression og nu<br />
var plaget af selvmordstanker, fordi hun ikke<br />
følte sig mødt og ikke blev forstået… Men<br />
så havde hun læst en beretning i ugebladet<br />
Søndag om en anden kvinde <strong>med</strong> en historie<br />
der på mange måder lignede hendes egen –<br />
bortset fra, at hun endnu ikke har mødt en<br />
hjælp, der har kunnet bringe hende væk fra<br />
kaos og ind i en positiv <strong>liv</strong>sbane . Beretningen<br />
var skrevet af en af Svikas tidligere elever, der<br />
har <strong>ADHD</strong>, og oplevede et vendepunkt i sit<br />
<strong>liv</strong> gennem specialundervisning for voksne<br />
tilrettelagt for personer <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>.<br />
Undervisningen foregik her på Svika.<br />
Grundstenen var en grundig gennemgang<br />
af, hvad <strong>ADHD</strong> er for en lidelse, hvor i hjernen<br />
den sidder, hvilke funktioner der er påvirket<br />
og ikke mindst, hvordan det kan komme til<br />
udtryk. Derefter fik hun afklaret, hvordan<br />
<strong>ADHD</strong> påvirkede hende, så hun fik en forståelse<br />
af hvilke vanskeligheder i hendes<br />
<strong>liv</strong>, der relaterer sig til <strong>ADHD</strong>, og hvilke der<br />
relaterer sig til mere almenmenneskelige<br />
problematikker.<br />
Det gav hende mulighed for at arbejde<br />
<strong>med</strong> at lære ændrede handlemønstre og nye<br />
virksomme strategier, der <strong>med</strong> respekt for<br />
netop hendes <strong>ADHD</strong>, hendes personlighed<br />
og hendes læringsstil bragte hende frem til<br />
at skabe sig en langt mere håndterlig tilværelse<br />
både på det sociale, det personlige og<br />
det faglige plan.<br />
Kvinden blev i stand til at bruge sin uddannelse<br />
og fik et fleksjob, hvor hun i starten fortsat<br />
blev støttet af Svika -læreren, forholdet til<br />
familie og venner blev væsentligt forbedret.<br />
Hendes <strong>liv</strong>sglæde voksede og hendes behov<br />
for hjælp blev væsentligt mindre.<br />
Håbet er det vigtigste<br />
Se det var jo en dejlig solskinshistorie, som<br />
det varmer mit skolelederhjerte at læse i et<br />
”dameblad” skrevet ganske uopfordret af<br />
en tidligere elev. Det kan jeg jo så sole Svika,<br />
læreren og mig selv og i. Men det væsentligste<br />
er, at historien bragte håb til kvinden fra<br />
Herning, der genkendte sig selv i beskrivelsen<br />
og fik mod på at prøve også at få adgang til<br />
samme specialundervisning.<br />
Både Ungdomsuddannelse for unge<br />
<strong>med</strong> særlige behov og Specialundervisningen<br />
for voksne er gratis for<br />
eleven. Den betales af den kommune<br />
man bor i, der tager stilling til om<br />
Specialunderundervisning for voksne/<br />
Ungdomsudannelse for unge <strong>med</strong> særlige<br />
behov skønnes at være en rigtig<br />
indsats for den enkelte borger. Hvis der<br />
er tale om Ungdomsuddannelse skal<br />
man i kontakt <strong>med</strong> den unges vejleder<br />
fra Ungdommens Uddannelsesvejledning,<br />
der skal vurdere om den unge er<br />
berettiget og skrive en eventuel indstilling<br />
til kommunen om at bevilge en<br />
Ungdomsuddannelse for unge <strong>med</strong><br />
særlige behov.<br />
Derfor er jeg superglad for at kunne skrive<br />
lidt om mit arbejds<strong>liv</strong> <strong>med</strong> mennesker <strong>med</strong><br />
<strong>ADHD</strong> i dette blad. Det kan <strong>med</strong>virke til at<br />
udbrede kendskabet til specialundervisning<br />
for voksne som en indsats, der kan hjælpe<br />
voksne <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> til at lære ”at anvende<br />
nye strategier, metoder og hjælpemidler,<br />
der kan kompensere for problemerne og<br />
give mulighed for et mere aktivt <strong>liv</strong> samt<br />
for deltagelse i samfunds<strong>liv</strong>et. ” (citat fra<br />
Undervisningsministeriets vejledning om<br />
Specialundervisning for voksne).<br />
Specialundervisning for voksne gives til<br />
mennesker <strong>med</strong> funktionsnedsættelser. Altså<br />
dét, man har som følge af en sygdom, tilstand<br />
eller ulykke, og gør at man ikke kan visse ting<br />
på lige fod <strong>med</strong> andre mennesker.<br />
Det kan være <strong>ADHD</strong>. Den forhindrer måske<br />
personen i at få gennemført en uddannelse,<br />
at holde på et job i længere tid, at holde sig<br />
gode venner <strong>med</strong> andre, at holde sine aftaler,<br />
at nå det, man sætter sig for, at gøre sine<br />
opgaver og pligter færdige, at huske hvad<br />
man skal købe ind, at koncentrere sig og<br />
så videre.<br />
Principperne på specialskolen Svika<br />
På Svika underviser vi mennesker <strong>med</strong><br />
<strong>ADHD</strong>, <strong>med</strong> det formål at de b<strong>liv</strong>er bedre<br />
til at mestre <strong>liv</strong>et. En del af undervisningen<br />
er en grundlæggende viden om <strong>ADHD</strong> som<br />
lidelse, kombineret <strong>med</strong> afklaringen af hver<br />
enkelt elevs personlige <strong>ADHD</strong> profil og deraf<br />
afledte vanskeligheder, som udgangspunkt<br />
for nye strategier og nye måder at handle på.<br />
<strong>Et</strong> afgørende træk er respekt for hver<br />
enkelt elevs personlige værdier og måde at<br />
lære på, der betyder at eleverne i høj grad<br />
selv, gennem analyse og <strong>med</strong> støtte, når frem<br />
til brugbare nye strategier og løsninger, som<br />
er helt personlige<br />
Vi har både eneundervisning og holdundervisning.<br />
Vi har hold for unge og hold for<br />
mere modne mennesker. Tidsmæssigt kan vi<br />
indrette undervisningen efter om eleverne er<br />
på arbejdsmarkedet, i ordinær uddannelse, i<br />
arbejdsprøvning, eller specialundervisningen<br />
er hovedaktiviteten.
SPECIALUNDERVISNING<br />
13<br />
Hvis vi har elever nok, kan vi lave hold,<br />
der fokuserer på bestemte dele af <strong>liv</strong>et for<br />
eksempel at b<strong>liv</strong>e parat til at tage en ordinær<br />
uddannelse, at få sit familie<strong>liv</strong> til at fungere<br />
igen, at komme ud på arbejdsmarkedet igen<br />
efter sygdom eller ledighed, at genopbygge<br />
sine sociale relationer, at få et fagligt løft,<br />
at planlægge og strukturere sin hverdag og<br />
så videre.<br />
På skolen taler vi ofte om, hvor og hvordan<br />
oplysning om undervisning som hjælp<br />
til voksne <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> bedst når ud og til<br />
hvem. Vores erfaring er, at ”mund til mund”<br />
metoden er den vigtigste. Mange henvendelser<br />
kommer fra mennesker, der har hørt om<br />
andre, der har været på kursus hos os eller<br />
fra professionelle, som tidligere har brugt os<br />
<strong>med</strong> godt resultat for den de skulle hjælpe<br />
eller rådgive.<br />
Diagnosen alene løser ingenting<br />
I sidste uge havde jeg besøg af to forskellige<br />
unge ledige <strong>med</strong> nyligt konstateret <strong>ADHD</strong> og<br />
<strong>med</strong> hver sin <strong>med</strong>arbejder fra et kommunalt<br />
jobhus. Medarbejderne havde før brugt skolen,<br />
når de mødte unge der havde fået konstateret<br />
<strong>ADHD</strong> og derved fået en forklaring<br />
på årsagen til mange af de vanskeligheder,<br />
de havde haft <strong>med</strong> skole, uddannelse og job,<br />
men hvor diagnosen i sig selv selvfølgelig<br />
ikke løste noget.<br />
Det er afgørende at lære at acceptere at<br />
”være særlig/anderledes” på <strong>liv</strong>stid. At lære<br />
at acceptere at <strong>ADHD</strong> vil være en følgesvend<br />
<strong>liv</strong>et igennem, der fortsat vil kræve sine hensyn,<br />
lære at finde sine styrker og få mest<br />
muligt ud af dem, at få genopbygget en<br />
oftest hårdt prøvet selvtillid og få lært andre<br />
måder at gøre ting på som for eksempel ikke<br />
at tage flugten, når noget b<strong>liv</strong>er svært. De<br />
ting arbejder vi meget <strong>med</strong>.<br />
Spørger jeg vore elever om, hvad de får ud<br />
af at gå her, er et gennemgående svar: Det er<br />
meget befriende, betydningsfuldt og lærerigt<br />
at b<strong>liv</strong>e undervist sammen <strong>med</strong> andre,<br />
der også har <strong>ADHD</strong>. Vi får meget ud af at<br />
drøfte vores forskellige problematikker <strong>med</strong><br />
hinanden og kan ofte hjælpe hinanden <strong>med</strong><br />
forslag til løsninger. Det hjælper på accepten<br />
af at have <strong>ADHD</strong>, accepten af hvilke hensyn<br />
det kræver og på at kunne stå ved det, være<br />
åben om det og føle sig god nok. Det hjælper<br />
at kunne se, hvorfor ting før er gået galt og<br />
finde nye måder.<br />
Men vi har også eneundervisning, hvor eleverne<br />
ikke vil acceptere at skulle forholde sig<br />
til andre og deres problematikker, men udelukkende<br />
vil eller kan have fokus på sig selv, egne<br />
De elever vi møder har ofte haft en dårlig<br />
skolegang, måske uden afgangsprøve,<br />
og afbrudte forsøg på uddannelse bagefter.<br />
Nogle har mistet troen på egen evne til at<br />
lære, andre har mistet tilliden til uddannelsessystemets<br />
evne til at hjælpe dem, men<br />
mange har en ambition om en uddannelse.<br />
Specialundervisningen b<strong>liv</strong>er for nogen den<br />
omvej, der gør at det lykkes.<br />
I går havde jeg besøg af en ung pige og<br />
hendes forældre. Pigen går stadig i Folkeskolen.<br />
Familien var ude for at orientere sig om<br />
mulighederne derefter. Pigen har <strong>ADHD</strong>, er<br />
fagligt noget bagefter, kan ikke koncentrere<br />
sig om opgaver når der er uro omkring hende,<br />
er glad for at arbejde <strong>med</strong> computer og vil<br />
gerne stå i butik.<br />
Hendes mor havde hørt om skolen via<br />
en arbejdskollega, hvis søn går her. Familien<br />
satser på en Ungdomsuddannelse for unge<br />
<strong>med</strong> særlige behov (STU). Efter besøget var<br />
de indstillet på at lade hende starte næste<br />
dag, hvis det havde været en mulighed.<br />
Det var både den megen brug af computer<br />
i ungdomsundervisningen, det rolige miljø<br />
og respekten for hver enkeltes måde at lære<br />
på, der tiltrak dem.<br />
Nogle unge har taget dele af STU hos os.<br />
Den er treårig, tilrettelægges individuelt,<br />
betales af kommunen, er ikke kompetencegivende<br />
og er forbeholdt unge, der ikke kan<br />
gennemføre en ordinær ungdomsuddannelse.<br />
Kan påbegyndes indtil man fylder 25<br />
år. For nogle b<strong>liv</strong>er STU´en den nødvendige<br />
omvej til en ordinær uddannelse.
GAMMEL MED <strong>ADHD</strong><br />
15<br />
Send din beretning til redaktionen@adhd.dk<br />
Gammel <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> - rod på hylderne!<br />
Det vil nogle måske synes, men jeg ved, hvor<br />
alting er i mit hus, på mit kontor osv. - og det<br />
vil jeg fortælle om. For jeg har lært at have<br />
styr på tingene!<br />
Men det rod, som jeg har på hylderne i<br />
hovedet, har jeg ikke styr på. Og det får jeg<br />
heller aldrig. Der er alt for mange hylder og<br />
alt for mange ting derinde og lige meget,<br />
hvor meget jeg prøver at få styr på det, så<br />
kan det ikke lade sig gøre. Det er som om,<br />
der hele tiden kommer nye ting, nye steder<br />
fra og jeg kan ikke finde det, som jeg skal<br />
bruge. Jeg kan ikke finde ordene, når jeg har<br />
brug for dem. De er ikke blevet væk, de er der,<br />
ordene. Nogle gange har jeg da været bange<br />
for, at jeg var ved at b<strong>liv</strong>e dement, men det er<br />
jeg ikke, for ordene er ikke glemt, de dukker<br />
op på alle mulige og umulige tidspunkter.<br />
Og bedst som jeg kommer i tanker om, at<br />
jeg skal hente post, så glemmer jeg, hvorfor<br />
jeg går ud i køkkenet (der ligger nøglen til<br />
postkassen). Det sker i løbet af få sekunder.<br />
Og så kan jeg begynde forfra. Men jeg b<strong>liv</strong>er<br />
igen afledt og sådan går dagen og jeg b<strong>liv</strong>er<br />
så træt. Det værste er, at jeg bebrejder mig<br />
selv for ikke at være god nok.<br />
Men min historie er jo også lang - for jeg<br />
er gammel <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>.<br />
Det vil sige - jeg har kun haft diagnosen<br />
i godt to år. Jeg var 57 år, da jeg, først af en<br />
neurolog og siden af en psykiater <strong>med</strong> speciale<br />
i <strong>ADHD</strong>, fik stillet diagnosen.<br />
Du er skør, Ida<br />
Som 15- årig var der en pige der sagde til mig:<br />
“Du er skør, Ida” og jeg tænkte: “Øv, hun har<br />
opdaget det”. Og jeg besluttede mig til, at<br />
jeg ville lægge mig i selen og bruge alle mine<br />
kræfter på at være lige som andre. Jeg har<br />
følt mig anderledes så længe jeg kan huske.<br />
Da jeg fra fødslen er blevet udstyret <strong>med</strong><br />
meget energi, mange kræfter, stor viljestyrke<br />
og et godt hoved, gik jeg straks i gang. Jeg<br />
gjorde en dyd ud af en nødvendighed. Knoklede<br />
bogstavelig talt fra kl. 8 til kl. 21 hver dag<br />
for at få en uddannelse. Jeg er jo efterkrigsbarn<br />
og vi er opdraget til at tåle og mangle.<br />
Det kan godt i sig selv give kampgejst og<br />
når alle i mine omgivelser ikke regnede mig<br />
for noget eller troede på, at jeg kunne noget<br />
som helst, ja - så skulle jeg vise dem!<br />
Det har været min drivkraft og jeg ved<br />
godt, at det kun er lykkedes, fordi jeg har haft<br />
Denne tegning har Ida Marie tegnet, og hun bruger den til at kommunikere sine problemer<br />
ud til andre og forklare, hvordan det er at have <strong>ADHD</strong>.<br />
gode evner og mange kræfter. De mange<br />
problemer <strong>med</strong> at koncentrere mig og <strong>med</strong><br />
at strukturere min hverdag gjorde jeg til et<br />
mål at lære. Jeg blev skolelærer og senere<br />
naturvejleder og her var det nødvendigt at<br />
kunne planlægge, arrangere og strukturere<br />
- for at det ikke skulle “gå i fisk”.<br />
Jeg blev dygtig til det - gjorde en dyd<br />
ud af en nødvendighed. Det hjalp meget,<br />
at jeg kunne arbejde ALENE - uden meget<br />
indblanding fra andre - de sociale koder er<br />
for svære for mig at aflæse. For andre menneskers<br />
systemer, dem fatter jeg slet ikke<br />
og blev også af den grund fyret fra kontorarbejde<br />
i mine unge dage.<br />
Kræfterne slap op<br />
Men de mange kræfter varer ikke evigt.<br />
Som 53-årig måtte jeg se i øjnene, at jeg var<br />
“brændt sammen” og jeg røg ud af arbejdsmarkedet<br />
efter at have været der - uden<br />
ophold - siden jeg var 16 år.<br />
Jeg er dybt taknemmelig over, at jeg fandt<br />
den rette hylde som ung. Det ved jeg fra<br />
andre <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>, er af største vigtighed. Jeg<br />
har haft et spændende arbejds<strong>liv</strong> og kan gå<br />
og glæde mig over det nu, hvor jeg er blevet<br />
invalidepensionist. Heldigvis er jeg gift<br />
<strong>med</strong> jordens sødeste mand, som er meget<br />
huslig og praktisk. For oprydning - det er<br />
bare så krævende for min rodede hjerne og<br />
han forstår det.<br />
Jeg savner dog ligesindede, for de fleste<br />
af de mennesker, der er udredt <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> er<br />
jo børn og unge. Og det glæder mig meget<br />
på deres vegne, at der er kommet så meget<br />
fokus på området, og at man kan træde til<br />
og hjælpe i god tid. Jeg er utrolig glad for<br />
bladet fra foreningen, for her kan jeg spejle<br />
mig i andre, det har været en stor oplevelse,<br />
der gør at jeg føler mig mindre ensom. Jeg<br />
vil gerne hjælpe, og jeg håber, min historie<br />
kan kaste lidt lys!<br />
Jeg får <strong>med</strong>icin nu og forsøger - ikke at<br />
forlange for meget af mig selv i hverdagen.<br />
Jeg skriver lidt hver dag - bl.a. min slægts<br />
historie, laver håndarbejde og lidt havearbejde.<br />
En gang i mellem passer jeg børnebørn,<br />
det er meget <strong>liv</strong>sbekræftende - jeg elsker<br />
dem, men også hårdt arbejde for en hjerne<br />
som min.<br />
Nå, nu må jeg hellere tie stille - jeg snakker<br />
jo alt for meget, jeg ved det godt, men kan<br />
ikke lade være.<br />
Ida Marie Jensen er tidligere lærer og naturvejleder<br />
- nu pensionist. Hun har to børn fra<br />
et tidligere ægteskab samt 3 børnebørn.
DIREKTØRENS KLUMME<br />
17<br />
Direktørens klumme<br />
Forældreevne og <strong>ADHD</strong><br />
Foto: Søren Thomassen<br />
Historien om hvordan et forældrepar efter<br />
fertilitetsbehandling har fået tvangsfjernet<br />
barnet 5 uger efter fødslen pga. forældrenes<br />
psykiske sygdomme, har fyldt pressen i foråret.<br />
Faren led af skizofreni og havde været<br />
misbruger. Moren havde Tourette og <strong>ADHD</strong><br />
og skulle efter sigende have været i antidepressiv<br />
behandling indtil hun blev gravid<br />
Sundhedsminister Bertel Haarder udtalte,<br />
at hospitalet, der udførte fertilitetsbehandlingen<br />
”skulle skamme sig”, fordi de havde<br />
hjulpet mennesker <strong>med</strong> ”alvorlige psykiske<br />
problemer” til at b<strong>liv</strong>e forældre. Hospitaler<br />
kan give afslag på fertilitetsbehandling, hvis<br />
der er ”åbenlys tvivl om parrets forældreevne”.<br />
Og det mener ministeren, som ikke<br />
har mødt familien, at lægerne burde have<br />
vurderet.<br />
Sagen rejser flere principielle spørgsmål:<br />
Er <strong>ADHD</strong> en alvorlig psykisk lidelse?<br />
Hvordan vurderer man forældreevne?<br />
Er mennesker <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> ikke egnede<br />
som forældre?<br />
De fleste, der beskæftiger sig - privat<br />
eller professionelt - <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>, vil ikke kalde<br />
<strong>ADHD</strong> en alvorlig psykisk lidelse men et handicap<br />
eller en psykisk funktionsnedsættelse.<br />
Vi ved, at <strong>ADHD</strong> kan indskrænke ens <strong>liv</strong>smuligheder,<br />
hvis ikke handicappet kompenseres,<br />
men at kalde handicappet alvorligt antyder,<br />
at man ikke vil kunne leve et almindeligt <strong>liv</strong><br />
(hvad det så end er). En sygdom er alvorlig,<br />
hvis den er <strong>liv</strong>struende. Det er <strong>ADHD</strong> ikke.<br />
Vurdering af forældreevne er et instrument,<br />
det sociale system anvender, når der<br />
er behov for at bedømme, menneskers mulighed<br />
for at tage vare på deres eller andre menneskers<br />
børn. En forældreevneundersøgelse<br />
stiller forældrenes ressourcer og vanskeligheder<br />
op overfor hinanden. Hovedparten af<br />
alle forældre skal heldigvis ikke have vurderet<br />
vores forældreevne. Vi får børn, uanset om vi<br />
er egnede eller uegnede. Ellers ville fødselstallet<br />
b<strong>liv</strong>e alt for lavt. Anderledes ser det ud,<br />
hvis vi skal adoptere, godkendes som plejefamilier<br />
eller fertilitetsbehandles. Så skal der<br />
professionelle bedømmelser til. I sidstnævnte<br />
tilfælde er det læger på fertilitetsklinikken,<br />
der skal vurdere, om der er åbenlys tvivl om<br />
forældreevnen.<br />
<strong>Et</strong> af <strong>ADHD</strong>-foreningens <strong>med</strong>lemmer har<br />
gjort alvor af den følelse, man som berørt<br />
af <strong>ADHD</strong> kan sidde tilbage <strong>med</strong> efter presseskriverierne.<br />
Han har skrevet til Sundhedsministeren:<br />
” Det, jeg har det dårligt <strong>med</strong> er,<br />
at det i pressens dækning fremstår som om<br />
du mener, at forældreevnen er dårlig ,fordi<br />
forældrene har <strong>ADHD</strong>, Tourette, skizofreni og<br />
andre diagnoser. Det er der flere i min familie,<br />
der får ondt i maven over.” Han beskriver sin<br />
familiesituation, hvor både moren og flere<br />
af børnene har <strong>ADHD</strong> og understreger både<br />
stærke og svage sider hos børnenes mor.<br />
Brevet slutter: ” jeg ved, at man kan være en<br />
GOD forældre, selvom man har <strong>ADHD</strong>. Vi vil<br />
derfor gerne indbyde dig til en kop kaffe i min<br />
familie. Her vil vi prøve at give dig et indblik<br />
i vores – også gode! - <strong>liv</strong> trods svære vilkår<br />
og vise dig, at selvom man har svær bagage<br />
at bære på, så er det ikke det samme, som<br />
at man har svag forældreevne.”<br />
<strong>ADHD</strong>-foreningen ser frem til at ministeren<br />
tager sig tid til at få det nødvendige<br />
indblik i <strong>liv</strong>et i en familie, hvor mor har <strong>ADHD</strong>og<br />
masser af forældreevne.
<strong>ADHD</strong>-UGEN 2010<br />
19<br />
<strong>ADHD</strong>-ugen 2010<br />
Lad os i fællesskab skabe opmærksomhed og<br />
nuancere det billede mange har af <strong>ADHD</strong>.<br />
<strong>ADHD</strong>-ugen sparkes i gang af <strong>ADHD</strong>-foreningens<br />
formand Jette Myglegaard på <strong>ADHD</strong>foreningens<br />
konference på hotel Nyborg<br />
Strand.<br />
Det sker den 2. september 2010 og <strong>ADHD</strong>ugen<br />
løber derefter frem til den 12. september<br />
2010.<br />
Opmærksomhed, tak<br />
<strong>ADHD</strong>-ugen er en europæisk opmærksomhedskampagne,<br />
der skal bidrage <strong>med</strong> fortællingen<br />
om <strong>ADHD</strong> til den brede offentlighed.<br />
Målet er, at vi sammen skaber accept af og<br />
forståelse for <strong>ADHD</strong> ved hjælp af mange små<br />
eller store initiativer. Opmærksomhedsugen<br />
bygger på et koncept om frivillighed<br />
og ejes af alle - og alle kan bidrage. Alle<br />
initiativer tæller, når det handler om at gøre<br />
<strong>ADHD</strong> synligt. Så vi håber, du vil være aktiv<br />
i <strong>ADHD</strong>-ugen.<br />
<strong>ADHD</strong>-foreningen iværksætter en landsindsamling<br />
i <strong>ADHD</strong>-ugen, og du kan fx<br />
bidrage ved at sælge vores<br />
skrabelodder.<br />
Gode erfaringer fra 2009<br />
Sidste år var der blandt andre<br />
følgende aktiviteter i ugen:<br />
• ”Op på mælkekassen” - en informationsstand,<br />
der sættes op i gågader, på biblioteker<br />
etc. og som blev afholdt ca. 98<br />
steder i Danmark. Mennesker <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong><br />
og pårørende talte <strong>med</strong> almindelige borgere<br />
på gader og stræder og <strong>med</strong> lokale<br />
politikere om, hvordan vi kan gøre <strong>liv</strong>et<br />
lettere for mennesker <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>.<br />
• Der blev læst op af bogen ”Wilbur – en<br />
møgunge” i skoler rundt om i Danmark.<br />
• Føtex solgte blomster, hvor der blev doneret<br />
et beløb pr. solgt plante til mennesker<br />
<strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>.<br />
• OB (Odense Boldklub) afsluttede ugen<br />
<strong>med</strong> at spille kamp i <strong>ADHD</strong>’ens navn.<br />
Tiden er inde til, at vi i fællesskab bringer<br />
<strong>ADHD</strong> ud til offentligheden og nuancerer det<br />
billede, som mange har af <strong>ADHD</strong>.<br />
Løbende opdateringer om ugen<br />
Vi håber, du er klar til at bidrage <strong>med</strong> aktiviteter<br />
i ugen. Og skulle du have lyst til at<br />
gøre det sammen <strong>med</strong> andre, er du velkommen<br />
til at kontakte din lokalafdeling. Du kan<br />
også b<strong>liv</strong>e <strong>med</strong>lem af <strong>ADHD</strong>-foreningens<br />
Facebook-gruppe på facebook.com: Søg på<br />
<strong>ADHD</strong>-foreningen. Her vil du b<strong>liv</strong>e løbende<br />
opdateret.<br />
Du kan også læse mere på adhd.dk<br />
Køb <strong>ADHD</strong>-foreningens<br />
smykke på www.adhd.dk
FORÆLDRETRÆNING<br />
21<br />
Forældretræning i familier<br />
<strong>med</strong> <strong>ADHD</strong><br />
<strong>ADHD</strong>-foreningen har pr. 1. april 2010 igangsat<br />
det nye projekt ”Forældretræning i familier<br />
<strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>”, som støttes af Trygfonden<br />
<strong>med</strong> 1.900.000,00 kr. i 2010 og 2011. Projektets<br />
formål er at udvikle og beskrive en<br />
metode til forældretræning i familier <strong>med</strong><br />
mindre børn <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> og afprøve denne<br />
metode <strong>med</strong> frivillige trænere.<br />
Projektet er inspireret af de mange udenlandske<br />
forældretræningsprogrammer, som<br />
i de seneste år er kommet til Danmark og nu<br />
bruges i mange kommuner. Programmerne<br />
bruges også til forældre, som har børn <strong>med</strong><br />
<strong>ADHD</strong>, men ingen af programmerne er specifikt<br />
udviklet til familier <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>. Dette<br />
vil <strong>ADHD</strong>-foreningen råde bod på <strong>med</strong> et program,<br />
som udelukkende vil være målrettet og<br />
b<strong>liv</strong>e tilbudt til forældre til børn <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>.<br />
Projekt ”Forældretræning i familier <strong>med</strong><br />
<strong>ADHD</strong>” adskiller sig fra de etablerede programmer,<br />
fordi ingen af disse benytter sig<br />
af frivillige som forældretrænere. Her er<br />
<strong>ADHD</strong>-foreningen inspireret af fx amerikanske<br />
CHADD, som har et Parent to Parent<br />
program, og det canadiske COPE, Community<br />
Parent Education Program, hvor frivillige står<br />
for træningen af forældrene.<br />
I løbet af projektperioden vil man således<br />
sammensætte et forældretræningsprogram,<br />
uddanne frivillige til at undervise i dette,<br />
udgive en manual til brug for de frivillige<br />
trænere og evaluere på forældrenes oplevelser<br />
og udbytte af forældretræningsforløbet.<br />
Frivillige trænere vil b<strong>liv</strong>e uddannet i<br />
oktober-november 2010, og man forventer<br />
at kunne afprøve programmet i februar og<br />
marts 2011. Der vil b<strong>liv</strong>e afholdt tre forløb<br />
forskellige steder i landet, og deltagelse vil<br />
være gratis. Tilbuddet vil b<strong>liv</strong>e annonceret<br />
via foreningens hjemmeside og tilmelding<br />
vil ligeledes ske ad den vej.<br />
Efter evaluering af programmet og projektets<br />
afslutning i november 2011, vil man<br />
arbejde på at gøre forældretræning til et<br />
permanent tilbud i <strong>ADHD</strong>-foreningen.<br />
Projektleder er Tine Hedegaard, th@<br />
adhd.dk. Til projektet knyttes desuden faglig<br />
bistand til uddannelsen af de frivillige<br />
trænere og til evaluering af forældretræningsforløbene.<br />
Læs mere på hjemmesiden under <strong>Foreningen</strong>/Projekter/Forældretræning<br />
i familier<br />
<strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>.<br />
Synes du forældretræning lyder interessant,<br />
og kunne du tænke dig at b<strong>liv</strong>e en af<br />
de nye frivillige forældretrænere i <strong>ADHD</strong>foreningen,<br />
så gå ind på hjemmesiden og<br />
læs mere om opgaven.<br />
Her kan du finde en beskrivelse af opgaven,<br />
et ansøgningsskema og læse om vores<br />
forventninger til dig.<br />
Klik ind under Frivillige/B<strong>liv</strong> frivillig/Forældretræner.<br />
Vil du uddannes til forældretræner?<br />
• Har du lyst til at arbejde frivilligt?<br />
• Har du relevant erfaring og viden?<br />
• Er du indstillet på at deltage i 3 x 2<br />
dages uddannelse?<br />
• Kan du undervise på et forældretræningsforløb<br />
10-12 gange i februar og<br />
marts 2011 (ca. en dag om ugen)?
22 DET HELE LIV MED <strong>ADHD</strong><br />
Det hele <strong>liv</strong> <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong><br />
<strong>ADHD</strong>-foreningens årlige konference 2010<br />
på Hotel Nyborg Strand<br />
<strong>ADHD</strong>-foreningen har valgt temaet ”Det<br />
hele <strong>liv</strong>” for at understrege, at <strong>ADHD</strong> for de<br />
fleste varer hele <strong>liv</strong>et, og at lidelsen påvirker<br />
hele ens <strong>liv</strong>ssituation. Der er i behandlingssystemet<br />
meget fokus på det enkelte individ.<br />
Men <strong>ADHD</strong> påvirker i høj grad hele familien:<br />
forældre, søskende, partnere og børn. <strong>ADHD</strong><br />
har betydning for ens funktion og resultater i<br />
skolen, i uddannelsessystemet og på arbejdsmarkedet.<br />
Og <strong>ADHD</strong> påvirker relationer til<br />
naboer, venner og bekendte.<br />
Igen i år er det lykkedes foreningen at få<br />
nogle af verdens fremmeste fagfolk inden for<br />
<strong>ADHD</strong>-området til at komme og dele deres<br />
viden <strong>med</strong> deltagerne.<br />
Margaret Weiss er fra Canada og leder<br />
en klinik, som yder støtte til mennesker<br />
<strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> i alle aldre. Klinikken forsker og<br />
tester blandt andet nye lægemidler, ligesom<br />
der også udføres forskning i <strong>ADHD</strong>-symptomer,<br />
og hvordan psykologisk og <strong>med</strong>icinsk<br />
behandling virker. Hun har fx forsket<br />
i melatonin brugt som forbedring af børns<br />
sovevaner samt sammenhængen mellem<br />
børns kost og <strong>ADHD</strong>.<br />
Willy-Tore Mørch er psykolog, professor<br />
ved Universitetet i Tromsø, Regionscenter<br />
for børn og unges psykiske sundhed. I Norge<br />
har Willy-Tore Mørch stået for indføringen<br />
af Webster Stratton-metoden (De utrolige<br />
år), som er et forebyggende og behandlende<br />
program for børn <strong>med</strong> adfærdsproblemer.<br />
Målgrupperne for konferencen er: Sundhedsprofessionelle,<br />
socialsektoren, lærere,<br />
pædagoger og støttekontaktpersoner samt<br />
familierne, som har <strong>ADHD</strong> inde på <strong>liv</strong>et.<br />
Læs meget mere om konferencens oplæg og<br />
workshops på adhd.dk<br />
Bemærk: I skrivende stund er der stadig pladser<br />
på konferencen, men der kan være udsolgt<br />
inden dette blad udkommer. Se på adhd.dk<br />
om der er flere pladser.
HJÆLP TIL AT FALDE I SØVN<br />
23<br />
Hjælp til at falde i søvn<br />
Find gode råd på samtaleforum på adhd.dk<br />
På adhd.dk findes du under menupunktet<br />
”Samtalefora” et frirum for mennesker <strong>med</strong><br />
<strong>ADHD</strong> tæt inde på <strong>liv</strong>et. Her kan du stille<br />
spørgsmål til dem, som har erfaringer <strong>med</strong><br />
at leve <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> og som ofte har prøvet sig<br />
frem, når de skulle løse deres udfordringer.<br />
Her kan du også dele din historie <strong>med</strong> ligesindede.<br />
Bemærk, at det er et åbent forum,<br />
hvor dine svar kan ses af alle, men du kan<br />
anonymisere dit brugernavn. <strong>ADHD</strong>-foreningen<br />
er ikke ansvarlig for de ting, som skrives<br />
på samtalefora, og vi anbefaler heller ikke<br />
bestemte produkter eller løsninger.<br />
De gode råd, som denne artikel bringer<br />
videre, stammer fra samtaleforum på adhd.dk.<br />
Spørgsmål: ”Er der nogen, som har gode råd<br />
til, hvordan man får et barn <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> på 10<br />
år til at falde til ro om aftenen?”<br />
Melatonin. En bruger fra samtaleforum fortæller:<br />
” Da min søn fik diagnosen for et år<br />
siden var han syv år gammel og han fik straks<br />
tilbudt <strong>med</strong>icinsk behandling og melatonin.<br />
Melatonin er et søvnhormon, som kroppen<br />
normalt selv producerer, og som man giver<br />
i pilleform. Han får pillen ca. 30 minutter før<br />
sengetid, og det giver hans krop helt ro, så<br />
han kan ligge stille. Nu sover han i løbet af 30<br />
minutter, og der er ikke konflikter om det at<br />
ligge stille og lægge sig til at sove.”<br />
Faste ritualer omkring sengetid. Fast rækkefølge<br />
i tandbørstning, lektier, bad etc.<br />
Baldrian-dråber. En bruger fortæller: ” Vi har<br />
megen gavn af baldrian-dråber, som beroliger<br />
og giver en bedre søvn.”<br />
<strong>Et</strong> kæledyr. En bruger på samtaleforum fortæller:<br />
”Vi har en kat, som er begyndt at putte<br />
sig på en hovedpude ved siden af vores søn,<br />
når han skal sove. Det beroliger ham og ser<br />
ud til at hjælpe ham til at falde i søvn, at den<br />
ligger der og spinder.”<br />
Beroligende musik at falde i søvn til. En bruger<br />
forklarer om musik: ”Vi har fundet noget<br />
musik, som beroliger min søn, når han skal<br />
sove. Det indgår som en del af ritualet <strong>med</strong><br />
tandbørstning og så videre, så han ved, at<br />
han skal slappe af til musikken.”<br />
Fodmassage. ”Prøv <strong>med</strong> en halv times fodmassage<br />
lige før sovetid. Det virker for os!”.<br />
Kugledyne. En bruger fortæller: ” Kugledynen<br />
putter sig omkring min datter og holder<br />
hendes krop i ro. Jeg har godt nok hørt, at<br />
det ikke er alle den virker for, men det er da<br />
et forsøg værd.”<br />
Motion. ”Det her råd er nok ikke noget, som<br />
virker for alle, men for vores søn, der har<br />
<strong>ADHD</strong>, virker det at han løber en tur lige<br />
inden aftensmaden. Så falder roen på ham<br />
senere på aftenen, fordi han er fysisk træt.”<br />
Redskaber til at forholde sig til dagens oplevelser<br />
og næste dags planer. En bruger skriver:<br />
”Det kan være en god idé at hjælpe barnet<br />
til at finde ro ved at snakke dagens begivenheder<br />
igennem, nogle gange bare helt kort,<br />
andre gange er der noget, som fylder meget<br />
f.eks. et skænderi. Man kan også lave et oversigtsark<br />
til at beskrive næste dags gøremål,<br />
sætte illustrationer/ikoner på en kalender osv.<br />
så det ikke virker så uoverskueligt.
24 HYPERKINETISK FORSTYRRELSE<br />
Hyperkinetisk forstyrrelse/<strong>ADHD</strong><br />
– Barkleys teori om <strong>ADHD</strong><br />
B<strong>liv</strong>er du tit spurgt om,<br />
hvad <strong>ADHD</strong> egentlig er for<br />
en størrelse, og hvordan<br />
diagnosen er blevet til? Her<br />
finder du svarene. Træk<br />
artiklen ud af bladet og<br />
hæng den på køleskabet! Så<br />
har du altid definitionen lige<br />
ved hånden. Artiklen er venligst<br />
udlånt af Børneneuropsykolog<br />
Hanne Engelbrecht<br />
Jessen, som arbejder på<br />
Langagerskolen ved Århus.<br />
– Af Hanne Engelbrecht Jessen,<br />
børneneuropsykolog, Langagerskolen<br />
Russell A. Barkley er klinisk psykolog, Ph.D.<br />
professor i psykiatri og neurologi. Barkley er<br />
direktør for psykologi, Medical School, University<br />
of Massachusetts, og han har arbejdet<br />
meget <strong>med</strong> det, der kaldes eksekutive<br />
(udførende) funktioner i forhold til <strong>ADHD</strong>.<br />
Barkleys teori er følgende i korte træk: En<br />
velfungerende adfærdshæmning sikrer, at<br />
man er i stand til at indbygge en tidsmæssig<br />
forsinkelse mellem en situation og en<br />
reaktion. Det gør den enkelte i stand til at<br />
vente og få tænkt sig om, før man handler.<br />
Der b<strong>liv</strong>er der<strong>med</strong> tid til udnyttelse af hjernens<br />
styrende funktioner. Har man nedsat<br />
hæmmefunktion, springes vigtige dele af<br />
processerne i de eksekutive funktioner automatisk<br />
over. Derfor går man stort set direkte<br />
fra impuls til handling, uden at man får tænkt<br />
sig ordentligt om, før man handler.<br />
I det følgende vil jeg forsøge kort at gennemgå<br />
Barkley’s teori om eksekutive funktioner<br />
for at give et bud på, hvilken betydning<br />
det har for vores forståelse af børn og unge<br />
<strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>.<br />
<strong>ADHD</strong>/hyperkinetisk forstyrrelse<br />
Barkley’s teori hviler på udviklingspsykologien,<br />
neuropsykologien, meta-kognitve<br />
aspekter og mange forskningsmæssige<br />
undersøgelser af og hypoteser om <strong>ADHD</strong>.<br />
Barkley siger, at ”problemet ikke så meget<br />
er at vide, hvad man bør gøre, som at gøre<br />
hvad man ved.”<br />
<strong>ADHD</strong> er en udviklingsforstyrrelse som<br />
berører hæmning, selvkontrol og tidsfornemmelse.<br />
Det er en udviklingsforstyrrelse,<br />
Kort historik for diagnosen<br />
Fra omkring 1900 opstod begrebet MBD<br />
(minimal hjerne skade), da man blev<br />
opmærksom på, at børn <strong>med</strong> hjernehindebetændelse<br />
udviste en adfærd, som<br />
kunne tyde på en hjerneskade. Men da<br />
man ikke kunne påvise den specifikke<br />
hjerneskade, blev MBD i 1960’erne oversat<br />
til minimal hjerne dysfunktion. Der<br />
skulle foreligge vanskeligheder inden for<br />
mindst tre af følgende områder: aktivitet,<br />
opmærksomhed, sprog, motorik<br />
og perception.<br />
Diagnosen blev forladt, fordi den forholdt<br />
sig til nogle årsagsforklaringer,<br />
som ikke kunne bevises. I 1970’erne blev<br />
der forfattet et konsensusdokument på<br />
Nordisk initiativ (<strong>med</strong> blandt andre Gillberg,<br />
Anegen Trillingsgaard, Inge Beese<br />
og Marit Korckman), der argumenterede<br />
for, at tilstanden skulle samles under<br />
paraplybetegnelsen DAMP (Deficts<br />
in Attention, Motor control and Perception)<br />
som en betegnelse for en<br />
kombination af forstyrrelser.<br />
I USA og Canada blev MBD til AD/HD,<br />
og i Europa til Hyperkinetisk forstyrrelse<br />
(DAMP blev aldrig anerkendt som<br />
en diagnose).<br />
som svækker evnen til at organisere adfærd i<br />
forhold til nutid og fremtid. Barkley argumenterer<br />
ud fra studier, at <strong>ADHD</strong>-I er en særlig<br />
forstyrrelse, snarere end en undertype af<br />
<strong>ADHD</strong>, som indebærer større vanskeligheder<br />
<strong>med</strong> den selektive opmærksomhed. Barkley<br />
mener, at <strong>ADHD</strong>-HI og <strong>ADHD</strong>-C indebærer<br />
væsentlige problemer <strong>med</strong> hyperaktivitet<br />
og impulsivitet (mangelfuld hæmning) og<br />
problemer i form af afledelighed og mangelfuld<br />
vedholdenhed. For Barkley ses <strong>ADHD</strong>-HI i<br />
småbørns alderen og <strong>ADHD</strong>-C i skolealderen,<br />
og altså er det den samme lidelse på to forskellige<br />
udviklingstrin, og ikke to forskellige<br />
undertyper.<br />
I følge Barkley viser forskning, at mellem<br />
10% og 35% af de nærmeste familie<strong>med</strong>lemmer<br />
til børn <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> vil have forstyrrelsen.<br />
Risikoen for søskende til børn <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> er<br />
omkring 25-35%. Hvis én forælder har <strong>ADHD</strong>,<br />
er børnenes risiko for også at få det 20-54%.<br />
Såfremt én tvilling er diagnosticeret <strong>ADHD</strong>,<br />
er konkordansen for forstyrrelsen 81% for<br />
enæggede og 29% tveæggede.<br />
Den centrale ”skade” ved <strong>ADHD</strong> er en mangelfuld<br />
responshæmning. Denne mangelfulde<br />
responshæmning fører så til sekundære<br />
”skader” på fire neuropsykologiske evner, som<br />
er afhængige af hæmning for selv at kunne<br />
forløbe effektivt. Disse fire evner betegnes<br />
som eksekutive funktioner. Hæmning betyder<br />
tid til at evaluere og vælge handling.<br />
De tjener til at styre, regulerer og kontrollere<br />
motoriske responser. De fire eksekutive<br />
funktioner er et neuropsykologisk system<br />
adskilt fra adfærdshæmningen, men de hviler<br />
på den og interagerer <strong>med</strong> den og skaber<br />
selvregulering. Når Barkley taler om selvkontrol,<br />
taler han om at kunne udsætte behov<br />
eller handling, at kunne udsætte sine behov<br />
eller handling <strong>med</strong> forsinket belønning, eller<br />
udsættelse <strong>med</strong> større belønning på langt<br />
sigt. Udsættelse forudsætter forståelse af<br />
udbyttet. Børns evne til at udsætte behov<br />
har klar sammenhæng <strong>med</strong> et senere højere<br />
udviklingsniveau og implicerer fornemmelse<br />
for tid og hukommelse.
HYPERKINETISK FORSTYRRELSE<br />
25<br />
Børn og unge <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> har en forsinket<br />
udvikling på forskellige områder, der vedb<strong>liv</strong>er<br />
<strong>med</strong> at være forsinkede.<br />
For almindeligt udviklede<br />
børn gælder følgende:<br />
• Evnen til responsforsinkelse og til at danne<br />
sig private (mentale) visuelle forestillingsbilleder<br />
under denne forsinkelse findes så<br />
tidligt som 5.-12. levemåned.<br />
• Mellem 18-30 måneder udvikles evnen til<br />
at tale om følelser i trit <strong>med</strong> deres sproglige<br />
udvikling.<br />
• Ved 2-3 års alderen er barnet begyndt at<br />
udvikle en bevidsthed om sig selv og få<br />
en fornemmelse af at have følelser, men<br />
også at kunne gøre noget for at mestre<br />
dem.<br />
• 3-4 årige er skrappe til opgaver, hvor man<br />
skal huske tings placering, dvs. at både<br />
responshæmning og arbejdshukommelse<br />
er veludviklet.<br />
• Omkring 3-års alderen vendes sproget<br />
mod individet selv, og den selvrettede<br />
tale kan bruges til at berolige sig selv.<br />
• Ved 6-års alderen er evnen til at modstå<br />
distraktion udviklet.<br />
• Fra børnehaveklasse og op til 6. klasse udviser<br />
børn en stigende evne til at beskytte<br />
arbejdshukommelsen mod interferens fra<br />
forstyrrende eller irrelevant information.<br />
• Den store modning sker mellem 7-12 år,<br />
færdig i puberteten.<br />
• Ved 10-års alderen er evnen til organiseret<br />
søgning, hypotesetestning og impulskontrol<br />
udviklet.<br />
• Ved 12-års alderen er evnen til fluency,<br />
motorisk sekventering og bevidst planlægning<br />
udviklet.<br />
Den manglende adfærdshæmning har indflydelse<br />
på, at man handler uden at tænke<br />
sig om, og lader sig forstyrre af irrelevante<br />
detaljer.<br />
Dette får indflydelse på den ikke-verbale<br />
arbejdshukommelse og den verbale hukommelsesfunktion,<br />
der blandt andet har betydning<br />
for læseforståelsen. At have nedsat evne<br />
til at regulere sine følelser, motivation og<br />
energi forbrug <strong>med</strong>fører, at ens adfærd for<br />
andre synes uforudsigelige. At have en mangelfuld<br />
evne til at reorganisere sin adfærd<br />
i forhold til, hvad situationen kræver, kan<br />
<strong>med</strong>føre, at man ikke er i stand til at generalisere<br />
og tænke forud, inden man træffer<br />
beslutning om at handle i en given situation.<br />
Den forsinkede evne til at kunne hæmme får<br />
således stor indflydelse på de fire eksekutive<br />
funktioner, der igen har indflydelse på den<br />
motoriske kontrol af adfærd og egen evne<br />
til at reflektere over egen adfærd. Vi har ofte<br />
påstået, at børn <strong>med</strong> hyperkinetisk forstyrrelse/<strong>ADHD</strong><br />
ikke lærer af deres erfaringer.<br />
Barkely vil sige, at disse børn og unge nok kan<br />
lære af deres erfaringer, men de lever i nuet.<br />
De har derfor ikke deres fortid <strong>med</strong> sig og har<br />
derfor svært ved at forestille sig en fremtid.<br />
De specialpædagogiske metoder, som kan<br />
kompensere for nogle af vanskelighederne, er<br />
1. Miljøstrukturerende metoder:<br />
• Hvor skal jeg være? Fysisk indretning<br />
• Hvornår skal jeg hvad? Skema<br />
• Sammen <strong>med</strong> hvem? Medarbejder, elever<br />
• Hvad skal jeg lave? Anvisning, opskrift<br />
• Hvor meget? Evt. hvor længe?<br />
• Hvornår er jeg færdig? Skal fremgå tydeligt<br />
• Hvad skal jeg så? Pauseaftale før slut<br />
2. Adfærdsmetoder <strong>med</strong> regler, nye mål skal<br />
indeholde en successikring, der skal gives<br />
anvisninger, hyppige feedback, visuelle<br />
symboler, for eksempel talekort, træning af<br />
hvordan er mit humør, mimik og træning af<br />
årsag/virkning. Tydelige krav frem for appel.<br />
Afledning frem for konfliktbearbejdning,<br />
være/bruge model, bruge spejling. Direkte/<br />
indirekte. Positiv forstærkning, positiv omformulering,<br />
og bevidst overse dårlig adfærd,<br />
mens man sætter fokus på det man ønsker.<br />
Langagerskolen er en specialskole<br />
for børn <strong>med</strong> Autisme Spektrum Forstyrrelser<br />
og/eller svær <strong>ADHD</strong>. Skolen<br />
så dagens lys i 1988, og har siden da<br />
fungeret som et specialpædagogisk<br />
helhedstilbud, som består af en kombination<br />
af skole- og fritidstilbud.<br />
3. Kognitive metoder: Det er barnet/den<br />
unges opfattelse af en situation som bestemmer,<br />
hvordan de reagerer følelses- og handlingsmæssigt<br />
– ikke situationen i sig selv.<br />
Tegneserier, sociale historier. Kognitiv<br />
træning, handle efter eget valg, forstå sig selv<br />
og verden, problemløsning, rollespil. Projekt<br />
”Her er mit <strong>liv</strong>” osv. 4.<br />
Tak til børneneuropsykolog Hanne Engelbrecht<br />
Jessen forud lån af artiklen, som<br />
tidligere har været bragt i Langager Tidende<br />
og kan findes på www.langagerskolen.dk<br />
Om diagnosesystemerne<br />
Det officielle diagnosesystem, der bruges<br />
i Danmark, er ICD-10, hvor Hyperkinetisk<br />
Forstyrrelse har kategorien F90, under<br />
Adfærds- og følelsesmæssige forstyrrelser<br />
opstået i barndom eller pubertet.<br />
I USA og Canada bruges diagnosesystemet<br />
DSM-IV, hvor <strong>ADHD</strong> diagnosen<br />
deles i tre: 1. <strong>ADHD</strong>-C (kombineret type),<br />
2. <strong>ADHD</strong>-I (uopmærksomme type) og 3.<br />
<strong>ADHD</strong>-HI (hyperaktive-impulsive type).<br />
Der er en iøjnefaldende forskel på de to<br />
diagnosesystemer:<br />
For at stille diagnosen hyperkinetisk forstyrrelse<br />
i ICD-10 (svarende til <strong>ADHD</strong>,<br />
kombineret type i DSM-IV) kræves, at<br />
både opmærksomhedsforstyrrelse,<br />
hyperaktivitet og impulsivitet er til stede.<br />
Desuden skal de beskrevne forstyrrelser<br />
forekomme i mere end én kontekst<br />
I DSM-IV kan man stille <strong>ADHD</strong><br />
diagnosen, hvis blot enten opmærksomhedsforstyrrelse<br />
eller hyperaktivitet/<br />
impulsivitet er til stede. Her kræves det<br />
kun delvist, at de beskrevne forstyrrelser<br />
forekommer i mere end én kontekst.<br />
<strong>ADHD</strong> diagnosen i DSM-IV (<strong>med</strong> tre<br />
underkategorier) er således betydeligt<br />
bredere, hvilket betyder, at flere børn<br />
og unge vil kunne få en <strong>ADHD</strong> diagnose<br />
(Baseret på Carsten Rene Jørgens:<br />
Forståelse og behandling af <strong>ADHD</strong>.<br />
Psykolog Nyt 17, 2009)
SPECIALPÆDAGOGISK STØTTE KAN HJÆLPE<br />
Specialpædagogisk støtte kan hjælpe<br />
studerende <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> igennem studiet<br />
27<br />
Af Anne Korsgaard<br />
Koncentrationsbesvær, problemer <strong>med</strong> at<br />
overskue store mængder information og<br />
<strong>med</strong> at strukture og planlægge. Disse typiske<br />
træk ved en person <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> er <strong>med</strong> til at<br />
gøre det svært at gennemføre en videregående<br />
uddannelse. Ofte har den unge <strong>med</strong><br />
<strong>ADHD</strong> lidt nederlag i skolen og har svært ved<br />
at se muligheder og tro på sig selv. Derfor<br />
er der en række muligheder for at få hjælp<br />
og støtte, når man har en <strong>ADHD</strong>-diagnose.<br />
Specialpædagogisk støtte (SPS)<br />
Borgere <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> kan have behov for at<br />
undervisningsforløbet tilpasses de særlige<br />
vanskeligheder, som kan følge <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>.<br />
Det kaldes Specialpædagogisk støtte. Det<br />
kan være, at den unge <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> har svært<br />
ved at holde opmærksomheden i så lang tid<br />
som det typisk kræves på et studie eller den<br />
studerende b<strong>liv</strong>er måske stresset eller presset<br />
hurtigere end andre og mister overblikket.<br />
Der kan derfor være behov for pauser i undervisningsforløbet,<br />
et mindre timetal pr. dag<br />
(hvilket forlænger den samlede studietid),<br />
ekstra tid eller pauser under eksamen eller<br />
fx dispensation fra eksamensreglerne. Der<br />
findes undervisere, som har indsigt i <strong>ADHD</strong><br />
og kan tilrettelægge undervisningen, så der<br />
tages højde for de særlige vanskeligheder.<br />
Får du tilkendt Specialpædagogisk støtte<br />
til dit studieforløb kan den fx udmønte sig i<br />
• Personlig assistance og sekretærhjælp<br />
• Særligt tilrettelagte undervisningsforløb<br />
• Hjælpemidler<br />
• Særligt udfor<strong>med</strong>e undervisningsmaterialer<br />
• Særlig indretning af arbejdspladsen under<br />
uddannelsen<br />
Du kan søge om SPS på dit uddannelsessted,<br />
når du er optaget.<br />
Der kan gives støtte til følgende uddannelser<br />
• Gymnasiale uddannelser<br />
• Erhvervsuddannelser<br />
• Social- og sundhedsuddannelser (SOSU)<br />
• Den pædagogiske grunduddannelse (PGU)<br />
• Videregående uddannelser under<br />
erhvervs-, kirke-, kultur-, miljø-, energi-,<br />
undervisnings og videnskabsministeriet,<br />
der berettiger til SU.<br />
Du kan læse mere om specialpædagogisk<br />
støtte på www.spsu.dk<br />
Hvis man er under 25 år gammel, vil Ungdommens<br />
Uddanelsesvejledning, UU, være<br />
et godt sted at finde viden og hjælp. Der er<br />
UU-centre i hele landet. Find dit center på<br />
www.ug.dk<br />
Erhvervsgrunduddannelsen (EGU)<br />
Denne uddannelse er for dig, som har store<br />
vanskeligheder <strong>med</strong> boglig indlæring og<br />
ikke ønsker eller magter at tage en boglig<br />
uddannelse. Formålet <strong>med</strong> EGU er, at forbedre<br />
muligheden for at få et job eller anden<br />
(ungdoms)uddannelse. Den varer 2 – eventuelt<br />
3 år – og består af skoleperioder som<br />
veksler <strong>med</strong> oplæring på en arbejdsplads.<br />
Ungdomsuddannelserne<br />
Kommunen kan tilbyde en 3-årig ungdomsuddannelse<br />
til unge, der ikke har mulighed for<br />
Studenterrådgivningen<br />
Du kan få hjælp hos studenterrådgivningen,<br />
som hjælper studerende på<br />
mellemlange og lange uddannelser.<br />
Her sidder en professionel psykolog<br />
og studievejleder klar på telefonen. Se<br />
detaljer på www.srg.dk<br />
at gennemføre en anden ungdoms uddannelse,<br />
selv <strong>med</strong> støtte. Tilbuddet gives til og <strong>med</strong><br />
det 25. år. Den 3-årige ungdomsuddannelse<br />
kan være et relevant tilbud til nogle unge<br />
<strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>, der – trods normal begavelse<br />
– har så svære kognitive vanskeligheder, at<br />
de ikke vil være i stand til at gennemføre en<br />
uddannelse.<br />
Se også artiklen på side 12 og 13 i bladet<br />
om Specialskolen Svika.<br />
Handicaptillæg på<br />
videregående uddannelser<br />
Nogle uddannelsessøgende <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong><br />
vil være berettiget til Handicaptillæg til<br />
Statens Uddannelsesstøtte. Handicaptillæg<br />
skal søges i SU-Styrelsen og for at<br />
opnå ret til handicaptillæg skal lidelsen<br />
være så indgribende, at den studerende<br />
er ude af stand til at have arbejde ved<br />
siden af studiet. Det er vigtigt, at den<br />
studerende beskriver, hvorfor det ikke<br />
er muligt at bestride et job sideløbende<br />
<strong>med</strong> studierne, men det kan kræve en<br />
hjælpende hånd fra familie eller venner<br />
at beskrive problemerne og sandsynliggøre,<br />
at alle kræfterne er brugt op på<br />
studierne.
KONTANTHJÆLPSHÅNDBOGEN • GUU-GUA<br />
29<br />
Kontanthjælpshåndbogen<br />
Kontanthjælpshåndbogen 2010 beskriver den enkelte klients sociale rettigheder<br />
og pligter inden for kontanthjælpsområdet, som de ser ud efter afslutningen af<br />
Folketingssamlingen i juni 2009. Reglerne om kontanthjælp findes i aktivloven,<br />
som denne bog primært handler om.<br />
I Serviceloven findes reglerne om hjælp til handicappede og børn etc.<br />
Disse regler er også omtalt i bogen, ligesom centrale områder vedrørende<br />
retssikkerhedsloven. Bogen indeholder desuden blandt andet aktivloven og<br />
retssikkerhedsloven, uddrag af lov om en aktiv beskæftigelsesindsats og af<br />
serviceloven.<br />
Kontanthjælpshåndbogen kan være en stor hjælp for såvel folk på kontanthjælp<br />
som for sagsbehandlere.<br />
GUU-GUA<br />
ANERKENDELSE OG UDVIKLING - forældrekursus<br />
om børn <strong>med</strong> GUA<br />
GUA - hvad er det for noget, hvad foregår der<br />
<strong>med</strong> barnet, og hvad gør det ved forældrene?<br />
At have et barn <strong>med</strong> GUA i familien stiller<br />
store krav til forældrene som de ansvarlige<br />
voksne. Det er derfor afgørende, at man som<br />
forældre får adgang til tilstrækkelig viden til<br />
at kunne løfte opgaven. Derudover er det<br />
vigtig at kunne passe på sig selv og resten<br />
af familien i den virkelighed, som nu engang<br />
er familiens.<br />
Det anbefales at begge forældre deltager<br />
i kurset.<br />
Tid<br />
Fra lørdag den 30. oktober kl. 9.30 til søndag<br />
den 31. oktober kl. 15.30.<br />
Sted<br />
Quality Hotel Park Middelfart, Viaduktvej<br />
28, Middelfart.<br />
Hovedoplæg:<br />
Børn <strong>med</strong> Anden gennemgribende udviklingsforstyrrelse<br />
(GUA).<br />
Gitte Falcher Madsen, cand. <strong>med</strong>. Ph.d.stud.<br />
Forskningenheden ved Det Børne- og Ungdomspsykiatriske<br />
Hus (DBUH) i Odense.<br />
Oplæg L1: Forældre der har børn <strong>med</strong> handicap.<br />
Niels Elkjær Krog, konsulent, familieterapeut,<br />
supervisor m.m.<br />
Oplæg L2: Afspænding og psykomotorisk<br />
behandling af børn og unge.<br />
Bente Jørgensen, kunstterapeut og afspændingspædagog<br />
og Suzanne Langenbach,<br />
afspændingspædagogstuderende.<br />
Oplæg S1: Udviklingshjælp – en fælles læreproces.<br />
Erik Skøtt, tidligere afdelingsleder i Undervisningscentret,<br />
Paarup Skole.<br />
Oplæg S2: Hvordan passer vi på vores børn,<br />
og ikke mindst: Hvordan passer vi på os selv.<br />
Psykoterapeut Susanne Berner.<br />
Oplæg S3: Efterskolens muligheder for unge<br />
<strong>med</strong> GUA.<br />
Christel Aagaard, skoleleder på Sommersted<br />
Efterskole, tidligere pædagogisk konsulent<br />
og leder af specialpædagogisk korps i Vojens<br />
Kommune.<br />
Oplæg S4: Asbjørn og Janne er forældre til<br />
Viktor på 8 år.<br />
Viktor fik diagnosen GUA da han var 5 år.<br />
Asbjørn og Janne fortæller om, hvordan de<br />
oplever at være forældre til Viktor, deres<br />
hverdag, deres familie<strong>liv</strong> - og om hvordan<br />
de tager hånd om Viktors vanskeligheder.<br />
Pris<br />
Kursusgebyr inklusiv overnatning og fuld<br />
forplejning 3.400 kr.<br />
Ved indkvartering i enkeltværelse tillægges<br />
per person 400 kr.<br />
Bemærk<br />
Deltagelse i kurset kræver <strong>med</strong>lemskab af<br />
interessegruppen GUU-GUA.dk<br />
Kursusfolder kan rekvireres ved henvendelse<br />
til mail@guu-gua.dk.<br />
Se også mere om kurset, bl.a. program og<br />
tilmelding på www.guu-gua.dk
LOKALAFDELINGER<br />
31<br />
Følg din lokalafdeling på www.adhd.dk - se lokalafdelinger<br />
Arbejdet i lokalafdelingen foregår på frivillig basis - og i fritiden - hvorfor man ikke altid kan forvente at træffe bestyrelsen i<br />
dagtimerne. Mails besvares løbende, og hvis dit telefonopkald ikke besvares straks, så prøv igen senere.<br />
R E G I O N H O V E D S T A D E N<br />
B O R N H O L M<br />
Formand: Selina Sander<br />
Lyngvejen 6, Bodilsker, 3730 Nexø, tlf. 56 49 88 80<br />
E-mail: Selina.sander@gmail.com<br />
R E G I O N H O V E D S T A D E N<br />
N O R D S J Æ L L A N D<br />
Formand: Hanne Westh Nicolajsen<br />
Fyrrehegnet 2, 3450 Allerød, tlf. 48 17 16 04<br />
E-mail: nordsjaelland@adhd.dk<br />
Ved vores generalforsamling d.9 marts 2010, blev der valgt ny bestyrelse.<br />
Den nye bestyrelse ser således ud:<br />
Formand:<br />
Selina Sander<br />
Næstformand:<br />
Jette Heiner-Larsen,<br />
Øvrige bestyrelse består af:<br />
Gerda Møller - Flemming Kofoed - Hanne Vilhelmsen<br />
Suppleanter:<br />
Johnny Andersen - Ditte Møller<br />
Som noget nyt har vi fået vores egen gruppe på Facebook. I finder<br />
den ved at skrive: <strong>ADHD</strong> <strong>Foreningen</strong> Bornholm i søgefeltet.<br />
Da vi har fået forespørgsler på forældregrupper, vil vi meget gerne<br />
høre fra jer <strong>med</strong>lemmer som evt. kunne være interesseret. Der vil<br />
også være mulighed for oprettelse af andre grupper. Interesserede<br />
kan kontakte formanden eller næstformand pr. telefon.<br />
Vi har netop startet nye grupper op - vi håber de må b<strong>liv</strong>e til gavn<br />
og glæde. For de voksne <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> regner vi <strong>med</strong> at starte cafe op<br />
efter sommerferien. I den forbindelse kan vi fint bruge nogle frivillige<br />
<strong>med</strong>lemmer, der vil være <strong>med</strong> til at køre cafeen - planen er at cafeen<br />
kommer til at være i Frivilligcenter Hillerød en gang om måneden.<br />
Planlægning intensiveres nu, input og hænder modtages gerne :-)<br />
Inden sommerferien har vi Troldetur til Nyruphus, det er et familiearrangement.<br />
Arrangementet ligger søndag 13. juni fra kl. 11-15.30<br />
inklusiv lidt frokost. Arrangementet er gratis og kun for <strong>med</strong>lemmer.<br />
Se mere herom på Nordsjællands sider på <strong>ADHD</strong> hjemmesiden.<br />
Efter sommerferien starter vi ud <strong>med</strong> et foredrag <strong>med</strong> Jan Odgaard<br />
Have 16. sept. og bedsteforældreaften 30. september. Derudover er<br />
der <strong>ADHD</strong> ugen fra den 2. september til den 12. september - <strong>med</strong>lemmer<br />
der har lyst til at deltage i planlægning og gennemførelsen<br />
af <strong>ADHD</strong> ugen er også meget velkomne. Send en mail til Hanne på<br />
nordsjaelland@adhd.dk.<br />
God sommer til alle.<br />
Bestyrelsen fra <strong>ADHD</strong> foreningen Nordsjælland
LOKALAFDELINGER<br />
33<br />
R E G I O N H O V E D S T A D E N<br />
S T O R K Ø B E N H A V N<br />
Formand: Ann-Beth Astrup<br />
Valdemarsgade 18, 1. th., 1665 København V<br />
Tlf. 33 21 61 40<br />
E-mail: storkbh@adhd.dk<br />
Voksengruppen i Storkøbenhavn tilbyder<br />
Infomøder for voksne <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> og deres pårørende.<br />
Netværksgruppe for voksne over 18 år <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>.<br />
Pårørendemøder for de voksnes pårørende.<br />
Yderligere information, næste møde og tilmelding: se www.adhd.dk<br />
under lokalafdelinger, Voksengruppen Storkøbenhavn. Tilmelding til<br />
møderne Birgitte Hansen, birgitten@get2net.dk<br />
Mange hilsner<br />
Voksengruppeudvalget ved Jytte Lunding og Birgitte Hansen<br />
R E G I O N S J Æ L L A N D<br />
L O L L A N D , G U L D B O R G S U N D<br />
O G V O R D I N G B O R G<br />
Formand Jens Dybdahl<br />
Kærstrupvej 1, 4960 Holeby<br />
Tlf. 60173100<br />
E-mail: lgv@ahd.dk<br />
Efter en veloverstået generalforsamling er vi nu oppe på ni bestyrelses<strong>med</strong>lemmer<br />
og fire suppleanter. Vi glæder os meget til et nyt<br />
arbejdsår, og der er nok at tage fat på.<br />
Nyt netværk<br />
Vi starter et nyt netværk op i Sundhedscentret i Maribo. Netværket<br />
kommer til at være for teenagere og voksne <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>. Der vil<br />
også være en gruppe for pårørende til mennesker <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>. Vi<br />
har tilknyttet en samtaleterapeut, som vil deltage de fleste gange.<br />
Første gang er tirsdag den 27. april fra kl. 19-21. Læs mere på vores<br />
Facebook gruppe og vores hjemmeside.<br />
Netværkscafé<br />
Derudover har vi selvfølgelig stadigvæk vores netværkscafé den 1.<br />
søndag i hver måned i Café Friserhuset, Frisegade 25, 4800 Nyk.F.<br />
fra 13-16, hvor alle voksne og børn er velkomne.<br />
Bladprojekt<br />
Vi har også et lille lokalt bladprojekt i støbeskeen, hvor vi kan uddybe<br />
vores aktiviteter, takke vore sponsorer, skrive om stort og småt,<br />
samt orientere om bestyrelsens arbejde. Vi har planlagt at bladet<br />
skal udkomme 4 gange om året og ligeledes være tilgængelig på<br />
vores hjemmeside.<br />
R E G I O N S J Æ L L A N D<br />
N Æ S T V E D , F A K S E O G S T E V N S<br />
Formand: Pia Bakkegaard<br />
Korshøjgårdsvej 10, Rønnebæk, 4700 Næstved,<br />
tlf. 50 88 98 70<br />
E-mail: nfs@adhd.dk<br />
Vi har netop afholdt møde for at se behovet for netværksgrupper<br />
i vores lokalafdeling, og det var dejligt at se så mange fremmødte.<br />
Derudover har flere givet deres ønsker til kende via mail. Vi håber, at<br />
vi, når dette blad udkommer, har været i stand til at danne mindst<br />
fire grupper.<br />
Der er stadig pladser i grupperne, så har du/I lyst til at deltage, så<br />
ring eller skriv til os. Vi har bedsteforældre, søskende, voksne og<br />
forældre <strong>med</strong> børn der har GUA i hele afdelingen der søger efter<br />
flere <strong>med</strong>lemmer i gruppen og vi har voksne <strong>med</strong> børn <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong><br />
➠
LOKALAFDELINGER<br />
35<br />
i Stevns/Fakse, der også ønsker at danne en gruppe. HUSK at du får<br />
mere igen end du giver i en netværksgruppe, så giv det en chance<br />
hvis du er i tvivl. Møderne planlægges efter gruppens behov.<br />
Vi har et ønske om at starte cafemøder for voksne <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>. Det<br />
startes op på Futura cafeen i Næstved i august og senere vil vi brede<br />
ideen til Fakse og Stevns.<br />
D. 2. juni havde vi inviteret UU-vejleder Susse Gerdoe til at fortælle<br />
om de muligheder vores børn har, når de går ud af folkeskolen.<br />
Referat fra mødet lægges på hjemmesiden (www.adhd.dk) under<br />
lokalafdelinger.<br />
Når kongressen er afholdt d. 19. juni, går vi på sommerferie. Vi er<br />
tilbage søndag d. 22. august, hvor der er planlagt en kanotur for<br />
alle <strong>med</strong>lemmer. Turen starter og slutter i Næstved, eftersom det<br />
er der Susåen ligger.<br />
I kan møde os på Frivillighedsdagen i Næstved lørdag d. 4. september.<br />
HUSK at <strong>ADHD</strong> ugen i år afholdes fra d. 2.-8. september og vi vil<br />
gerne have hjælp til at komme ud til alle de store byer. Det kan vi<br />
som bestyrelse ikke klare alene; omvendt er det en kærkommen<br />
lejlighed til at vise <strong>ADHD</strong> flaget. Så meld dig under fanerne og brug<br />
2-3 timer en af dagene i ugen. Du får tilsendt materialer.<br />
Vi arbejder på at kunne tilbyde flere kurser i efteråret, bl.a. kognitiv<br />
terapi og kostens betydning for <strong>ADHD</strong>. Hold øje <strong>med</strong> hjemmesiden.<br />
Du kan møde os på facebook, hvor afdelingen har sin egen profil.<br />
Rigtig god sommer til alle, ønsker bestyrelsen.<br />
Kommende kurser i Vestsjælland<br />
Helte træning<br />
Lørdag, den 14. august 2010 kl. 13.00 - 17.00<br />
R E G I O N S J Æ L L A N D<br />
V E S T S J Æ L L A N D<br />
Formand: Lisbeth Gaarde Kofoed<br />
Møllebækvej 5, 4560 Vig, tlf. 25 46 80 20<br />
E-mail: vestsjaelland@adhd.dk<br />
I gymnastik salen på Østre skole, Tidemandsvej 1, 4300 Holbæk.<br />
Målet er at give forældre og pårørende vejledning samt redskaber<br />
til dagligdagen.<br />
Forældre og pårørende opnår gennem kurset en dybere forståelse<br />
af krops- og selvkontrol. Desuden bidrager kurset <strong>med</strong> nogle helt<br />
konkrete redskaber, som forældre kan drage nytte af i hverdagen.<br />
Forældrenes udbytte af kurset vil komme til udtryk i form af mere<br />
overskud, færre konflikter og større forståelse af barnets udtryk.<br />
Forældrene lærer:<br />
• at skabe ro og koncentration<br />
• at styrke deres og barnets selvtillid<br />
• at styrke kompetenceudviklingen for barnet<br />
• at hjælpe barnet (<strong>med</strong> eller uden diagnoser) til at b<strong>liv</strong>e i stand<br />
til at tage hånd om sig selv og de konflikter, der måtte opstå i<br />
hverdagen.<br />
Målgruppe:<br />
Kurset henvender sig til forældre og pårørende til børn <strong>med</strong> diagnoserne<br />
<strong>ADHD</strong>, OCD, Asperger syndrom og Tourette.<br />
Der vil under kurset b<strong>liv</strong>e serveret vand, kaffe og the samt lidt at spise.<br />
Læs mere om heltetræning og 4årstider her http://www.4aarstider.dk<br />
Tilmelding senest d. 5. august 2010. Til dette kursus er det vigtigt<br />
at I fortæller, hvor gamle børn I har tænkt jer som skal kunne få gavn<br />
af kurset, da instruktørerne tilrettelægger kurset herefter.<br />
”Jeg kender en der har <strong>ADHD</strong>”<br />
Lørdag, den 6. nov. 2010 kl. 13.00-17.00.<br />
Magleby Friskole, Søhusevej 79, 4230 Skælskør.<br />
Ca. 4 % af Danmarks befolkning kan få diagnosen ”<strong>ADHD</strong>”. Kender<br />
du en? Kom og hør et foredrag om symptomerne ved diagnosen.<br />
Efter foredraget starter vi ”Det Store Forum”, hvor deltagerne sidder<br />
i små skiftende grupper og ”summer” eller debatter om forskellige<br />
emner om <strong>ADHD</strong>.<br />
Magleby Friskole vil fortælle om hvilke pædagogiske virkemidler,<br />
man kan benytte sig af på en skole.<br />
➠
LOKALAFDELINGER<br />
37<br />
Magleby Friskole vil være vært for forplejning i pausen. Til sidst vil<br />
der en være mulighed for, rundvisning på skolen.<br />
Tilmelding senest d. 27. oktober 2010.<br />
Kursus@<strong>ADHD</strong>-Vestsj.dk<br />
R E G I O N S J Æ L L A N D<br />
Ø S T S J Æ L L A N D<br />
Formand: Jannie Nyholm<br />
Hjortevænget 14, 4070 Kr. Hyllinge, tlf.. 40 54 34 56<br />
E-mail: oestsjælland@adhd.dk<br />
Vi har endnu ikke hele efterårsprogrammet på plads, men glæd jer<br />
til følgende arrangementer:<br />
Sommerfest:<br />
Lørdag den 21. august kl. 11.00-16.00<br />
Solgårdsparken, Stevnsvej 26, Strøby Egede, 4000 Køge.<br />
Tag hele familien, bedsteforældre, venner eller…. <strong>med</strong> til en dejlig<br />
dag i den skønne natur i Solgårdsparken. Her er både borde, bænke,<br />
toiletter og overdækning i tilfælde af regn. (Vi har bestilt solskin).<br />
Pak selv madkurven <strong>med</strong> kød, pølser, drikkevarer og kaffe. Lav en<br />
skål salat eller andet til fællesbordet. Bestyrelsen sørger for grillene,<br />
kullene og noget at smøre kødet <strong>med</strong>, kagerne og den gode<br />
underholdning for både børn og voksne.<br />
Læs mere om arrangementet på hjemmesiden www.adhd.dk (østsjælland).<br />
Tilmelding til Helle Norre 56 27 64 40 eller Jannie Nyholm 40 54 34<br />
56 senest d. 19. august.<br />
Specialpædagogisk rådgivning til familier <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>:<br />
Torsdag den 9. september kl. 19.00-21.00.<br />
Sted følger.<br />
Sygeplejerske Pernille Hagbard Petersen, Gevninge ved Roskilde,<br />
har i 10 år arbejdet <strong>med</strong> undersøgelse og behandling i børne/unge<br />
psykiatrien. Pernille har bred erfaring i støttende og kompenserende<br />
pædagogik og systemisk familieterapi, specifikt rettet mod børn/<br />
unge og familier <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>/ADD og andre beslægtede diagnoser.<br />
Pernille arbejder ud fra at ”Alle gør det godt hvis de kan, hvis de ikke<br />
kan, må vi hjælpe dem til at kunne”.<br />
Foredraget henvender sig både til forældre, lærere, pædagoger og<br />
sagsbehandlere i et sprog alle kan forstå.<br />
Tilmelding til Jannie Nyholm tlf. 40 54 34 56<br />
Cafémøder:<br />
Det er gratis at deltage i cafémøderne. Vi hjælper gerne <strong>med</strong> at<br />
oprette forældregrupper.<br />
Se tid og sted på hjemmesiden.<br />
Husk, der er ingen cafémøder i juli og december.<br />
Det er muligt at få gratis rådgivning fra en socialrådgiver i PsykInfo<br />
den sidste torsdag i måneden kl. 16.00-18.00 ved personligt fremmøde.<br />
Har vi ikke lige det på programmet du står og ønsker dig, så husk<br />
det er muligt at deltage i de andre lokalforeningers arrangementer.<br />
Følg <strong>med</strong> på hjemmesiden www.adhd.dk<br />
Sommerfest<br />
Så er det igen blevet tid til at tage på sommerudflugt <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> - Fyn.<br />
Alle er velkomne, store som små, unge som gamle (bedsteforældre).<br />
Vi mødes ved Gåsebjergsand ved Svanninge bakker den 21. august.<br />
Se vores hjemmeside for nærmere detaljer.<br />
Mvh Bestyrelsen.<br />
Tak til vores afgåede kasserer<br />
Vores kasserer igennem 16 år, Kirsten Jensen, valgte desværre at<br />
træde tilbage. Den gamle og den nye bestyrelse ønsker Kirsten<br />
Jensen alt godt for fremtiden og siger tak for et godt og enestående<br />
stykke arbejde igennem årene.<br />
Bestyrelsens konstituering<br />
Bestyrelsen for <strong>ADHD</strong>-Fyn<br />
Formand: Kirsten Højsgaard Fogh<br />
Adresse: Margrethes Alle 4, 5250 Odense SV<br />
Tlf.: 66 13 28 69<br />
E-mail: hotfogh@hotmail.com<br />
Næstformand: Grete Jensen, Odense<br />
Tlf. 66 17 50 32<br />
E-mail: grekro@gmail.com<br />
Kasserer: Ulla Wichmann, Odense<br />
E-mail: wichmann@kabelmail.dk<br />
Sekretær: Lise Lotte Nielsen, Tommerup<br />
E-mail: fyn@adhd.dk<br />
Bestyrelses<strong>med</strong>lem: Diana Skernby, Fåborg<br />
E-mail: skernby@privat.dk<br />
Bestyrelses<strong>med</strong>lem: Dorte Thomsen, Rudkøbing<br />
E-mail: t-homsen@<strong>liv</strong>e.dk<br />
Suppleant: Kathrine Bodenhoff, Odense<br />
E-mail: fyn@adhd.dk<br />
Suppleant: Karin Sørensen, Odense<br />
E-mail: krogsboell@dsa-net.dk<br />
Send en SMS<br />
R E G I O N S Y D D A N M A R K<br />
F Y N<br />
Formand Kirsten Højsgaard Fogh<br />
Margrethes Allé 4, 5250 Odense SV<br />
Tlf. 66 13 28 69<br />
fyn@adhd.dk<br />
Husk du kan sende en SMS til 1231, skriv adhd og<br />
donér 100 kr. På den måde støtter du <strong>ADHD</strong>-foreningens<br />
fortsatte arbejde for at bedre vilkårene<br />
for børn, unge og voksne <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>.
LOKALAFDELINGER<br />
39<br />
Den nye bestyrelse er<br />
Formand: Hanne Andersen<br />
Rugbjergvej 60, 6623 Vorbasse<br />
Tlf.: 26 20 30 81<br />
Email: sydjylland@adhd.dk<br />
Næstformand: Lone Nyborg<br />
Stadionvej 72, 6000 Kolding<br />
Tlf:30 70 78 92<br />
E-mail: b.nyborg@yahoo.dk<br />
Kasserer: Bo Dæncker<br />
Bispevænget 40, 6000 Kolding<br />
E-mail: daencker@mail1.stofanet.dk<br />
Bestyrelses<strong>med</strong>lem: Jens Peter Ravn<br />
Risbøge 18, 6640 Lunderskov<br />
Tlf. 75 55 91 33<br />
E-mail: jens.peter.ravn@3s.dk<br />
Bestyrelses<strong>med</strong>lem: Aase Stilling<br />
Bredgade 33e, 6800 Varde<br />
Facebook<br />
Vi har startet en facebook hjemmeside op under navnet <strong>ADHD</strong>sydjylland.<br />
Der kan I følge <strong>med</strong> i, hvad der sker i lokalforeningen og skrive sammen<br />
<strong>med</strong> andre interesserede.<br />
Voksencafe i Vejen<br />
<strong>Et</strong> mødested for voksne <strong>med</strong> adhd<br />
Sted: Østergade 2, 6600 Vejen (HUSET)<br />
Tid: Sidste mandag i hver måned kl. 19-21<br />
Kontaktperson: Pia Frederiksen<br />
R E G I O N S Y D D A N M A R K<br />
S Y D J Y L L A N D<br />
Formand: Hanne Andersen<br />
Rugbjergvej 60, 6623 Vorbasse, tlf. 26 20 30 81<br />
E-mail: sydjylland@adhd.dk<br />
Foredrag <strong>med</strong> Mogens Radmer (Dampdrengen)<br />
Vi gentager den gode succes <strong>med</strong> at invitere Mogens Radmer til at<br />
komme og holde et foredrag.<br />
Tid: Lørdag den 21. august kl. 13.00-16.00.<br />
Sted: Fredericia.<br />
”ALVOR MED ET SMIL, DET ER MIN STIL”<br />
Pubertet, mad, motion, parforhold, pædagoger, lærere, intelligens<br />
eller andet.<br />
• Accepten af Diagnosen og diagnose her, der og alle vegne<br />
• <strong>ADHD</strong> er et Handicap.!<br />
• Møde <strong>med</strong> systemet.<br />
• At have en <strong>ADHD</strong>er i omgangskredsen<br />
• Hvem er vi <strong>ADHD</strong>ere egentlig?<br />
• Normalitet!!<br />
• Krise og konflikthåndtering.<br />
• Latter og masser af grin og kram i hverdagens kampe.<br />
Der vil under hele foredraget b<strong>liv</strong>e pauser til spørgsmål. Prisen er<br />
50 kr. for <strong>med</strong>lemmer og 300 kr. for ikke <strong>med</strong>lemmer. Der serveres<br />
kaffe og kage. Tilmelding til Hanne Andersen og Lone Nyborg på<br />
mail eller telefon.<br />
R E G I O N S Y D D A N M A R K<br />
S Ø N D E R B O R G<br />
Formand: Brian Iversen<br />
Langballe 38, 6400 Sønderborg, tlf. 28 91 14 82<br />
E-mail: soenderborg@adhd.dk<br />
Vi arbejder løbende på at lave arrangementer:<br />
• Professionelle foredrag<br />
• Fortælleaftener, hvor almindelige mennesker holder foredrag om<br />
deres oplevelser<br />
• Medlemsaftener, hvor vi snakker om løst og fast<br />
Tjek lokalafdeling Sønderborg på <strong>ADHD</strong>.dk<br />
Hvis du sender din mailadresse til soenderborg@adhd.dk, kan vi også<br />
løbende sende dig invitationer til vore arrangementer.<br />
Planlagte arrangementer:<br />
Voksengruppe<br />
Der er netop dannet en voksengruppe, der holder møde den 1. tirsdag<br />
i hver måned - bortset fra i juli og august. Det foregår 19.00 - 21.00<br />
i Sundhedshuset på Grundtvigs Allé 150 (indgang ved Grundtvigs<br />
Allé). Tanken er, at alle emner kan diskuteres, men at det først og<br />
fremmest er deltagernes egne erfaringer, der bærer møderne.<br />
Kultur- og Idrætsnatten<br />
Fredag den 20. august er vi at finde til Kultur- og Idrætsnatten i<br />
Sønderborg. Der vil være balloner <strong>med</strong> logo til børn og barnlige sjæle.<br />
Jan Have Odgaard<br />
Onsdag den 13. oktober kommer Jan Have Odgaard igen og holder<br />
foredrag. Det var en stor succes, da han var forbi forrige gang, og<br />
vi var mange, der følte at vi kunne tage meget <strong>med</strong> hjem. Denne<br />
gang vil foredraget primært være rettet mod unge mellem 15-18<br />
og voksne <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong>.<br />
Flere arrangementer er under planlægning – bl.a. i september.<br />
Nu hvor bladet er udkommet, er vores sommerfest den 13. juni<br />
forhåbentlig vel overstået.<br />
Hold øje <strong>med</strong> kommende arrangementer og uddybning af ovenstående<br />
på vores lokalafdelingsside på www.adhd.dk/lokalafdelinger/<br />
soenderborg/aktiviteter<br />
Mange bække små...<br />
<strong>ADHD</strong>-foreningen vil gerne takke alle,<br />
som har støttet foreningens arbejde<br />
<strong>med</strong> et økonomisk bidrag eller en<br />
gave. TAK!<br />
Se mere på www.mangebaekke.dk
LOKALAFDELINGER 41<br />
R E G I O N S Y D D A N M A R K<br />
S Ø N D E R J Y L L A N D<br />
Formand: Vibeke Jo Frank<br />
Søndervej 17, 6270 Tønder, tlf. 29 70 40 32<br />
E-mail: soenderjylland@adhd.dk<br />
Sommer 2010<br />
Sommerferien står for døren og i Sønderjylland har vi i år haft vores<br />
Familiedag inden ferien. Det blev til en dejlig skovtur <strong>med</strong> naturvejleder<br />
i skoven omkring Aabenraa. Familierne havde selv madkurv <strong>med</strong>,<br />
og <strong>ADHD</strong> Sønderjylland stod for kaffen. Lagkagehuset i Aabenraa<br />
havde været så venlige at sponsorere de lækreste boller til alle de<br />
fremmødte børn.<br />
Også tak til socialrådgiver Inge Habekost Olsen som stod for en<br />
spændende og informativ aften på Bispen i Haderslev i april måned.<br />
For dem, der har tilmeldt sig DHIF’s sportsskole, er der aktivitet for<br />
børnene i ferien d. 6.-9. juli i Felsted.<br />
Husk at man har mulighed for at benytte sig af DSB’s ledsageordning<br />
hvis man har et barn <strong>med</strong> handicap eller selv har et handicap. Det<br />
giver ret til gratis at <strong>med</strong>tage en nødvendig ledsager i toget og til<br />
flere forskellige forlystelser og kultursteder, f.eks. Tivoli, Legoland,<br />
Randers Regnskov, Glyptoteket og mange andre steder rundt omkring<br />
i Danmark. Ledsagerkortet koster 100 kr. Læs mere på www.handicap.<br />
dk/brugerservice og klik på ”ledsagerkort” i menuen til venstre. Du<br />
kan også ringe på 36 75 17 93 og få mere at vide.<br />
Forældrenetværksgruppen:<br />
Holder sommerferie og mødes næste gang onsdag d. 18. august<br />
kl. 19.30-21.30.<br />
Åben for alle forældre der har børn <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> uanset børnenes alder.<br />
Tilmelding til Zabrina, tlf. 31 26 19 59 eller lejel@mail.dk<br />
Efter sommerferien holder vi vores næste arrangementer i <strong>ADHD</strong>ugen,<br />
som i år starter d. 2. september. Der kommer til at foregå<br />
noget i både Tønder, Aabenraa og Haderslev kommune, så hold øje<br />
<strong>med</strong> hjemmesiden for nærmere info.<br />
Voksne <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> i Haderslev<br />
Mødes jævnligt. Du tilmelder dig via Facebook. Søg på <strong>ADHD</strong> Haderslev,<br />
så finder du gruppen.<br />
Facebook<br />
Har du en Facebook profil, så meld dig ind i gruppen <strong>ADHD</strong> Sønderjylland<br />
og følg <strong>med</strong> i nyhederne fra lokalafdelingen. Gruppen er<br />
åben for alle.<br />
R E G I O N M I D T J Y L L A N D<br />
M I D T - V E S T J Y L L A N D<br />
Formand: Brit Bruun<br />
Sandvigvej 7, 7400 Herning, tlf. 22 77 90 44<br />
BEMÆRK: NYT TELEFONNUMMER<br />
E-mail: vest@adhd.dk<br />
Den 29. maj 2010 afholdes 3. og sidste del af søskende/forældrekursus<br />
i Kibæk.<br />
I vores lokal afdelinger har vi følgende netværksgrupper:<br />
Cafe for voksne og pårørende i Herning området<br />
Det foregår i Herning Frivillig center. Codanhus, Fredensgade 14,<br />
7400 Herning.<br />
Mødetider frem til sommerferien: 26/5 - 17/6.<br />
Kontaktperson: Martin Ravn, email: martin.adhd@gmail.com, tlf.<br />
97 19 41 65<br />
Tove Schmidt, email: toveschmidt@hotmail.com, tlf. 51 96 29 73.<br />
Forældregruppe for Viborg og omegn<br />
Vi mødes den 1. mandag i måned kl. 19-21 i De frivilliges hus, Vesterbrogade<br />
1, 8800 Viborg.<br />
Kontaktperson: Tanja Alhmann. adhdgruppen.viborg@gmail.com<br />
Interessegruppe i Bjerringbro<br />
Fristedet, Enggården, Jørgens Alle 42.<br />
Vi mødes den anden onsdag i hver måned kl. 19 - 21.<br />
Mødetider indtil sommerferien: 9/6.<br />
Kontaktperson: Ellen Daugaard Va, email: dsl433392@vip.cybercity.dk<br />
Træfpunkt - <strong>ADHD</strong> i Holstebro/Struer<br />
Har du lyst til at mødes <strong>med</strong> andre, så mød op. Vi mødes i Frivillighuset,<br />
Nygade 22, 7500 Holstebro.<br />
Se hvornår vi mødes hver måned: www.traefpunkt-adhd.dk<br />
Netværksgruppe - <strong>ADHD</strong> Struer<br />
Vi mødes 1. tirsdag i hver måned kl. 19.00-21.30 på Struer Østre Skole.<br />
Lokale 9, Gimsinghovedvej 8, 7600 Struer.<br />
Kontaktperson: Bodil Nielsen: bmnmie@hotmail.com<br />
Ønsker man at komme i en gruppe kan der tages kontakt til kontaktpersonerne.<br />
Skulle nogen have et ønske om, at der etableres nye grupper rundt<br />
i vores område kan bestyrelsen kontaktes. Vi hjælper gerne <strong>med</strong> at<br />
finde lokale og opstarte grupper. Vi kan kontaktes på vest@adhd.<br />
dk eller tlf. 22 77 90 44.<br />
God sommer til alle.<br />
På bestyrelsens vegne<br />
Vibeke Jo Frank, formand<br />
Føler du dig alene i paragrafjunglen, så<br />
klik ind på www.adhd.dk under menupunktet<br />
Social indsats under menupunktet<br />
Barn – Ung - Voksen<br />
Frivillighedens dag<br />
Foreningstroldene vil binde Frivillighedens Dag på Torvet i Herning<br />
sammen lørdag den 11. september kl. 10.00-14.00.<br />
Denne dag vil Herning Torv emme af aktivitet. Du og din familie vil<br />
kunne opleve underholdning, information og tests, genbrugsmodeshow,<br />
arbejdende husflidsstande, små og store konkurrencer og<br />
meget meget mere.<br />
Der er kaffe på kanden og lidt godt til ganen dagen igennem.<br />
Kom og hils på områdets frivillige sociale foreninger, patientforeninger,<br />
husflidsforeninger m.m. og b<strong>liv</strong> klogere på, hvad de kan tilbyde<br />
dig og din familie.<br />
Vel mødt til denne spændende dag!
LOKALAFDELINGER<br />
43<br />
R E G I O N M I D T J Y L L A N D<br />
M I D T - Ø S T J Y L L A N D<br />
Formand: Gitte Laugesen<br />
Rådmandsvej 24, 8700 Horsens, tlf. 26 90 50 73<br />
E-mail: aarhus@adhd.dk<br />
R E G I O N N O R D J Y L L A N D<br />
N O R D J Y L L A N D<br />
Formand: Ulla Henriksen<br />
Pilevænget 9, 9362 Gandrup<br />
E-mail: nord@adhd.dk<br />
Telefonisk kontakt: Rikke Nørbalk, tlf. 22 18 00 55<br />
Efter generalforsamlingen den 6. marts 2010,<br />
ser bestyrelsen således ud:<br />
Formand: Gitte Laugesen<br />
Næstformand: Anni Veje Henriksen.<br />
Bestyrelses<strong>med</strong>lemmer: Anette Troelsen, Lene Hedelund Bilde-<br />
Kjeldsen, Merete Nybæk, Anna Ottendahl, Rikke Wiese.<br />
Suppleanter: Preben Skov Pedersen og Chatrina F. Christensen.<br />
Referatet fra den 14. ordinære generalforsamling kan læses på<br />
www. adhd.dk, Lokalafdelingen Midt-Østjylland, fanebladet Nyt fra<br />
Bestyrelsen.<br />
Foredrag om neuropædagogik<br />
ved John Zeuthen 6. marts 2010 i Horsens<br />
Vi havde fået anbefalet dette foredrag om et emne, vi næsten intet<br />
vidste om i forvejen. Det handlede om, hvordan vort nervesystem<br />
styrer os i forhold til andre mennesker, og hvordan man kan udnytte<br />
denne viden. John Zeuthen fortalte på en underholdende og konkret<br />
måde om emnet, og hans eksempler fik mange gange undervejs<br />
genkendelsens latter frem.<br />
Selv om kurset ikke direkte handlede om <strong>ADHD</strong>, synes jeg alligevel,<br />
at vi fik en ny vinkel <strong>med</strong> hjem, som kan bruges i dagligdagen. Fx<br />
forstår man bedre baggrunden for den tilstand ens barn er i, når det<br />
farer omkring eller omvendt falder ned i opgivenhed.<br />
John Zeuthen var også inde på, at det hele ikke blot er et spørgsmål<br />
om processer i hjernen, men at vi naturligvis som pårørende også<br />
har stor indflydelse på barnet udvikling. Men vi skal dog ikke lade os<br />
tynge af skyldfølelse, når tingene ikke går helt så godt, som vi kunne<br />
ønske. Som han sagde: ”Vi gør jo vort bedste”.<br />
Med venlig hilsen kursisten<br />
Erik Stern Nielsen<br />
Netværksgruppen i Horsens<br />
Tid og sted: Hver 3. torsdag i måneden, kl. 19-21. Sund By Butikken,<br />
Nørretorv 2, tlf. 7629 3675, e-mail: sundby@horsens.dk<br />
Forældregrupper<br />
Randers: Susanne Bjerre Brix, tlf. 8644 3660/ sbpb@mail.tele.dk<br />
Århus: Mette Krag Jensen, tlf. 8622 8912/ Else Hedegaard,<br />
tlf. 8615 7380.<br />
Odder: Dorthe Lykke, tlf. 8655 0860.<br />
Horsens: Flemming Lysdal, tlf. 2873 0765/ fu@stofanet.dk<br />
Hovedgaard: Jeanette Nielsen, tlf. 7566 2407/ 8732@privat.dk<br />
Norddjurs: Anne Pedersen, tlf. 8638 7130/ laenvej@djurs.net<br />
Efter et veloverstået bestyrelsesvalg er vi klar til at tage hul på et<br />
nyt bestyrelsesår.<br />
Vi har haft en enorm stigning i <strong>med</strong>lemstallet og vil afholde infomøde<br />
for ny <strong>med</strong>lemmer inden skolernes sommerferie. Nærmere<br />
dato udsendes <strong>med</strong> post til de nye <strong>med</strong>lemmer.<br />
Netværksgruppe for voksne <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> i Aalborg<br />
Vi har fundet to tovholdere, Ghita Elmo Andersen og Søren Bolvig<br />
Nielsen. De er klar til at modtage voksne fra 18 år og op efter. Møderne<br />
finder sted i ”De Frivilliges Hus”, Mølholmsvej 2, 9000 Aalborg den<br />
første tirsdag hver måned fra kl. 19.00-21.00. (Se mere på hjemmesiden<br />
under lokalforeninger.)<br />
Sommerudflugt<br />
Vi har ikke fundet stedet, men datoen b<strong>liv</strong>er d. 22. august 2010.<br />
Telefontider<br />
I <strong>ADHD</strong>-nord har jeg overtaget telefonen. Der er følgende telefontider:<br />
mandag-onsdag kl. 10.00-16.00 og torsdag kl. 12.00-18.00. Jeg gør<br />
opmærksom på,at arbejdet <strong>med</strong> at passe telefonen er frivilligt, ikke<br />
aflønnet og sker fra eget hjem. Der vil derfor kunne være tidspunkter,<br />
hvor der ikke svares. Som oftest skyldes det, at jeg har et møde, men<br />
af og til er det ikke muligt at svare af private årsager. Jeg lever jo<br />
også et <strong>liv</strong> <strong>med</strong> <strong>ADHD</strong> i familien, hvor både min mand og to af mine<br />
tre børn er handicappede af diagnosen.<br />
Venlig hilsen Rikke Nørbalk<br />
Opfordring<br />
I forbindelse <strong>med</strong> generalforsamlingen opfordrede vi jer til at sende<br />
os jeres mailadresse. Vi har fået ca. 50 adresser ud af 780 <strong>med</strong>lemmer,<br />
så I må gerne sende jeres mail adresse til os på www.nord.adhd.dk.<br />
Med venlig hilsen<br />
Rikke Nørbalk, næstformand Region Nord.<br />
Er du flyttet...<br />
Husk at oplyse din nye<br />
adresse til<br />
<strong>ADHD</strong>-foreningen<br />
på tlf. 70 21 50 55 eller<br />
e-mail: bl@adhd.dk<br />
Du kan også sende din<br />
flytte<strong>med</strong>delelse til:<br />
<strong>ADHD</strong>-foreningen,<br />
Rugårdsvej 101,<br />
5000 Odense C
L O K A L A F D E L I N G E R<br />
R E G I O N H O V E D S T A D E N<br />
Bornholm<br />
Formand Selina Sander<br />
Lyngvejen 6<br />
3730 Nexø<br />
bornholm@adhd.dk<br />
Nordsjælland<br />
Formand Hanne Westh Nicolajsen<br />
Fyrrehegnet 2<br />
3450 Allerød<br />
Tlf. 4817 1604<br />
nordsjaelland@adhd.dk<br />
Storkøbenhavn<br />
Formand Ann-Beth Astrup<br />
Valdemarsgade 18, 1. th.<br />
1665 København V<br />
Tlf. 3321 6140<br />
storkbh@adhd.dk<br />
R E G I O N S J Æ L L A N D<br />
Lolland, Guldborgsund<br />
og Vordingborg<br />
Formand Jens Dybdahl<br />
Kærstrupvej 1<br />
4960 Holeby<br />
Tlf. 4126 2745<br />
lgv@ahd.dk<br />
Næstved, Fakse og Stevns<br />
Formand Pia Bakkegaard<br />
Korshøjgårdsvej 10, Rønnebæk<br />
4700 Næstved<br />
Tlf. 5088 9870<br />
nfs@adhd.dk<br />
Vestsjælland<br />
Formand Lisbeth Gaarde Kofoed<br />
Møllebækvej 5<br />
4560 Vig<br />
Tlf. 2546 8020<br />
vestsjaelland@adhd.dk<br />
Østsjælland<br />
Formand Jannie Nyholm<br />
Hjortevænget 14<br />
4070 Kr. Hyllinge<br />
Tlf.: 40 54 34 56<br />
oestsjaelland@adhd.dk<br />
R E G I O N S Y D D A N M A R K<br />
Fyn<br />
Formand Kirsten Højsgaard Fogh<br />
Margrethes Allé 4<br />
5250 Odense SV<br />
Tlf. 6613 2869<br />
fyn@adhd.dk<br />
Sydjylland<br />
Formand Hanne Andersen<br />
Rugbjergvej 60<br />
6623 Vorbasse<br />
Tlf. 2620 3081<br />
sydjylland@adhd.dk<br />
Sønderborg<br />
Formand Brian Iversen<br />
Langballe 38<br />
6400 Sønderborg<br />
Tlf. 2891 1482<br />
soenderborg@adhd.dk<br />
Sønderjylland<br />
Formand Vibeke Jo Frank<br />
Søndervej 17<br />
6270 Tønder<br />
Tlf. 2970 4032<br />
soenderjylland@adhd.dk<br />
R E G I O N M I D T J Y L L A N D<br />
Midt-Vestjylland<br />
Formand Brit Bruun<br />
Sandvigvej 7<br />
7400 Herning<br />
Tlf: 22 77 90 44<br />
vest@adhd.dk<br />
Midt-Østjylland<br />
Formand Gitte Laugesen<br />
Rådmandsvej 24<br />
8700 Horsens<br />
Tlf. 2690 5073<br />
aarhus@adhd.dk<br />
R E G I O N N O R D J Y L L A N D<br />
Nordjylland<br />
Formand Ulla Henriksen<br />
Pilevænget 9<br />
9362 Gandrup<br />
nord@adhd.dk<br />
Telefonisk kontakt: Rikke Nørbalk<br />
Tlf. 22 18 00 55<br />
GUU/GUA<br />
Kontakt<br />
mail@guu-gua.dk<br />
<strong>ADHD</strong>-foreningens<br />
hovedbestyrelse<br />
Jette Myglegaard<br />
Jan Høj Sørensen<br />
Mette Peetz-Schou<br />
Kaj Pedersen<br />
Rikke Nørbalk<br />
Gitte Laugesen<br />
Kirsten Sjelborg Hansen<br />
Jens Peter Ravn<br />
Pia Bakkegaard<br />
Tine Hedegaard<br />
Martin Kondrup<br />
<strong>ADHD</strong>-foreningens<br />
formandskab<br />
Formand Jette Myglegaard<br />
Næstformand Jan Høj Sørensen