[pdf] ergoterapeuten - Ergoterapeutforeningen
[pdf] ergoterapeuten - Ergoterapeutforeningen
[pdf] ergoterapeuten - Ergoterapeutforeningen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>ergoterapeuten</strong> 05:07<br />
21 medlemmer har strejket<br />
Side 18<br />
Nordisk kongres 2007<br />
Kongres med forskningsmæssigt højt niveau<br />
og en stærk tendens til at praksisrelatere<br />
forskningsresultater<br />
Side 20<br />
Kom til lederkonference<br />
Etf inviterer til lederkonference<br />
– og nye kurser for ledere og koordinatorer<br />
Midterindstik<br />
ABC-koncepter giver stabilitet<br />
Side 26<br />
Genoptræningsplaner<br />
lever ikke op til lovkrav<br />
Borgere får sjældent genoptræningsplaner, der<br />
lever op til lovens krav. Det viser en rundspørge,<br />
Etf har gennemført<br />
Side 6
freelars.dk<br />
Har vi råd til at blive<br />
boende, hvis jeg bliver<br />
alvorligt syg?<br />
<br />
En god forsikring er bedre end overtro:<br />
Få en pakkeløsning, der sikrer familien et stort<br />
beløb, hvis du bliver alvorligt syg...eller dør.<br />
Ja tak, jeg vil gerne bestille et tilbud på en pka + gruppeforsikring<br />
Navn:<br />
Adresse:<br />
Postnr./by:<br />
Telefon:<br />
CPR-nr.:<br />
Hvis din ægtefælle/samlever ønsker et tilbud på en forsikring:<br />
Navn:<br />
CPR-nr.:<br />
<br />
Vi giver dig et trygt økonomisk sikkerhedsnet til<br />
kritiske situationer. Med en pka + gruppeforsikring<br />
kan du beskytte dig selv og din familie mod akutte<br />
økonomiske problemer i forbindelse med kritisk sygdom,<br />
invaliditet og død. Det er ikke så dyrt, som du<br />
måske tror. Send kuponen – eller ring til PKA + på 39<br />
45 42 81 og hør mere. Du kan også se på pkaplus.dk.<br />
PKA + ejes af PKA-pensionskasserne, som har mere<br />
end 215.000 medlemmer.<br />
Sendes til: PKA+ Forsikringsselskab A/S,<br />
Tuborg Boulevard 3, 2900 Hellerup<br />
...mere pension
Indhold<br />
04 Leder<br />
Genoptræningsplaner<br />
05 Rehab-messe 2007<br />
06 Genoptræningsplaner<br />
lever ikke op til lovkrav<br />
- En mangelfuld genoptræningsplan<br />
kan ikke bruges til<br />
noget, siger Helle Kærgaard,<br />
ledende ergoterapeut på Randers/Grenå<br />
Regionshospital.<br />
14<br />
14 Genoptræningsplaner<br />
Toget er sat i gang,<br />
inden skinnerne er lagt<br />
17 Generalforsamlinger<br />
i Etf's regioner<br />
18 Etf-medlemmer strejkede<br />
20 Nordisk kongres<br />
Indstik om Etf's lederkonference<br />
og nye kursustilbud om ledelse<br />
Linierne blev trukket op og<br />
køreplanen sat på skinner, da<br />
Etf´s regioner holdt generalforsamlinger<br />
i april i år.<br />
17<br />
24 Bachelor – Samtale som<br />
motiverende redskab<br />
26 Fagligt<br />
ABC-koncepterne<br />
31 Etf's Politikark<br />
Efter- og videreuddannelse<br />
32 Debat<br />
33 Kort Nyt<br />
Nordisk Kongres 2007<br />
20<br />
34 Møder og Kurser<br />
37 Stillinger<br />
42 Kontakt<br />
Find fakta om din region<br />
og Etf´s Fællessekretariat<br />
– I forhold til funktionsevne er genoptræningsplanerne<br />
sparsomt udfyldt,<br />
især med hensyn til aktivitet<br />
og deltagelse. Dette punkt handler<br />
oftest mest om kropslige problemer,<br />
men ikke så meget om, hvordan patienten<br />
klarer sig, siger Lene Herborg,<br />
genoptrænings-visitator i Sønderborg<br />
Kommune.<br />
Side 8<br />
Som leder eller koordinator<br />
har du mulighed<br />
for at deltage i flere<br />
lederudviklingsforløb. Se<br />
alle Etf's tilbud til dig på<br />
midtersiderne – lige til at<br />
tage ud og gemme.<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l
Leder<br />
Ergoterapeuter er nøglepersoner<br />
i arbejdet med<br />
genoptræningsplaner<br />
I den seneste tid har manglen på ressourcer, til både at<br />
udarbejde genoptræningsplaner i sygehusene, og til at varetage<br />
genoptræningen i kommunerne stået højt på den<br />
offentlige dagsorden. De seneste tal fra Sundhedsstyrelsen<br />
peger på, at antallet af genoptræningsplaner i 2007 vil<br />
blive dobbelt så stort som i 2006. Dermed bliver arbejdspresset<br />
også dobbelt så hårdt som forventet, da de offentlige<br />
parter delte ressourcerne i forbindelse med kommunalreformen.<br />
Flere genoptræningsplaner er positivt. Jeg er sikker på, at<br />
mange flere patienter før kommunalreformen ville have<br />
haft rigtig god gavn af genoptræning. De fik bare ikke tilbuddet<br />
– og det bliver heldigvis tydeligt nu.<br />
Men det ressourcepres, som opgaven nu medfører, er naturligvis<br />
ikke positivt. Jeg deler bekymringen omkring de<br />
utilstrækkelige ressourcer og dermed parternes mulighed<br />
for at leve op til intentionerne i den nye sundhedslov - at<br />
sikre målrettede, sammenhængende og effektive genoptræningsforløb.<br />
For <strong>Ergoterapeutforeningen</strong> er det nemlig ikke alene<br />
mængden af genoptræningsplaner, der er interessant. For<br />
os er det også helt nødvendigt, at de lovsikrede kvaliteter<br />
er til stede i de mange nye planer.<br />
For at vurdere kvaliteten i genoptræningsplanerne, har <strong>Ergoterapeutforeningen</strong><br />
foretaget en rundspørge blandt en<br />
række kommuner og sygehuse. Resultaterne herfra kan<br />
du læse mere om i dette blad. Rundspørgen viser, at langt<br />
fra alle genoptræningsplaner beskriver patientens funktionsevne.<br />
Samt at det, i de genoptræningsplaner der beskriver<br />
funktionsevnen, ofte kun er kropsfunktionen, der<br />
omtales. Aktivitet- og deltagelsesområderne er ofte helt<br />
ubeskrevne. Lovens intention bliver dermed ikke overholdt,<br />
og borgeren får ikke den reelle genoptræningsplan,<br />
som vedkommende har ret til! Rundspørgen viser da også,<br />
at der ikke altid er terapeuter involveret i udarbejdelsen<br />
af genoptræningsplanerne. Mange af de adspurgte<br />
peger på ressourcemangel som et væsentligt problem i<br />
forhold til at kunne løse opgaven.<br />
For mig er der ikke tvivl om, at hvis lovens intentioner skal<br />
opfyldes, så er det helt nødvendigt, at ergoterapeuter<br />
foretager den faglige udredning af patientens funktionsevne,<br />
blandt andet for at sikre at aktivitets- og deltagelsesdimensionerne<br />
altid vurderes. Det er således ikke nok, at<br />
der skabes tid til at udfylde en genoptræningsplan. For at<br />
kunne gøre det, skal <strong>ergoterapeuten</strong> forud foretage den<br />
professionelle, faglige udredning og vurdering af patientens<br />
aktivitetsproblemer.<br />
Det betyder samlet set, at der er behov for langt flere ergoterapeuter<br />
på landets sygehuse og i kommunerne. Og<br />
med den aktuelle prioritering af ressourcer er det samtidig<br />
helt nødvendigt, at ergoterapeuter anvendes der, hvor de<br />
gavner mest. På de somatiske sygehuse er det både til<br />
genoptræning af indlagte patienter, specialiseret genoptræning<br />
til ambulante patienter og ikke mindst til den faglige<br />
udredning af patientens funktionsevne og udarbejdelse<br />
af kvalificerede og dækkende genoptræningsplaner.<br />
Det var sådan, lovgivningen havde tænkt det.<br />
Gunner Gamborg<br />
Landsformand<br />
Læs side 6-16<br />
l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007
Rehabmesse 2007<br />
Etf på Rehabmesse 2007<br />
Mange medlemmer benyttede lejligheden til at få en snak<br />
med politikere og medarbejdere på Etf’s stand på Rehabmessen<br />
i år, hvor en nyskabelse var aftenåbning onsdag aften.<br />
Etf’s aftenseminar om bevægeaktive børn ved specialeergoterapeut<br />
og forfatter Gudrun Gjesing trak folk til – dog<br />
flest ergoterapeuter og ikke så mange forældre<br />
<strong>Ergoterapeutforeningen</strong>s medlemmer skrev mange hilsner, til<br />
foreningen, da de kiggede forbi vores stand på Rehab 2007:<br />
”Tak for en rigtig god snak om mine frustrationer om manglende<br />
hjælp fra foreningen i forbindelse med overgangen fra<br />
sygehus til kommune. Jeg har fået nogle gode nye redskaber<br />
med.”<br />
Louise Eriksen<br />
”Gør nu endelig noget for os gamle så vi kan følge budet fra<br />
Borgen og blive ved lidt længere på arbejdsmarkedet. Giv os<br />
også omsorgsdage til vore gamle forældre, der har behov for<br />
hjælp.”<br />
Ellen Nissen<br />
”Det undrer mig, at 2/3-dele af alle ergoterapeuter har berøring<br />
med hjælpemidler i deres arbejde, og at vi ikke lærer<br />
mere om hjælpemidler under uddannelsen.”<br />
Christina E. Svendsen<br />
Der var trængsel på Etf’s stand, da specialergoterapeut Gudrun<br />
Gjesing (m.fl.) holdt workshop om hvordan vi sikrer børns muligheder<br />
for at være nysgerrige, legende og bevægeaktive.<br />
Aktiv deltagelse for demente<br />
– I forbindelse med en undersøgelse om demente menneskers<br />
brug af hjælpemidler har jeg igen og igen hørt de<br />
pårørende udtrykke, at de ikke har fået information<br />
om de mange hjælpemidler, der kan støtte demente<br />
menneskers hverdagsaktiviteter.<br />
Sådan skriver ergoterapeut Lily Jensen i Lederforum nr.<br />
7/2007. Hun fulgte op på Hjælpemiddelinstitutets seminar<br />
på Rehab-messen d. 8. maj 2007 i Fredericia.<br />
– De pårørende efterspørger en tidligere indsats og<br />
hyppig opfølgning fra sundhedspersonalet, den demente<br />
kan ikke selv reagere på evt. progression i sygdommen.<br />
Det vil vores fællesnordiske forskningsprojekt forhåbentlig<br />
rette op på, sagde Lily Jensen.<br />
– Det handler nemlig om at indsamle og formidle viden<br />
om brug af kognitive hjælpemidler, og det er nødvendigt,<br />
hvis demente skal kunne fortsætte deres aktiviteter trods<br />
sygdommen. Altså hjælpemidler, der hjælper med at holde<br />
styr på ugedage og tidspunkt på dagen, så den demente<br />
husker at gå ned i dagcentret og spise frokost. Eller<br />
sætter den demente i stand til at færdes ude alene og<br />
selv finde vej til toilettet om natten uden at vække konen.<br />
Løsningerne hedder: en såkaldt Sigvardtkalender med dagens<br />
aktiviteter skrevet op ud for tidspunkterne, et elektronisk<br />
ur med angivelse af sol og måne for nat og dag.<br />
En GPSLommy med kun èn knap, der bruges af demente<br />
til at skabe kontakt til en anden person, hvis han farer vild<br />
på den daglige gåtur og natlys ved toiletdøren og rød stribe<br />
på WC-brættet til at hjælpe dem demente på rette vej<br />
om natten. Eksemplerne stammer alle fra interview med<br />
de 29 personer med demens, deres pårørende og deres<br />
hjælpemiddelformidlerne, der indgår i den fællesnordiske<br />
undersøgelse.<br />
Den afsluttes i 2008 med offentliggørelse i bogform og<br />
på Internettet.<br />
ksh<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l
Genoptræningsplaner<br />
genoptræningsplaner i den ideelle verden<br />
l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007
1. Patienten kommer i kontakt med sundhedsvæsenet<br />
– enten som indlagt eller som ambulant<br />
Genoptræningsplaner<br />
lever ikke op til lovkrav<br />
Når borgere skal have en genoptræningsplan fra sygehusene, kan de sjældent<br />
regne med at få en plan, der er så gennemarbejdet, at den lever op til lovens krav.<br />
Det viser en rundspørge, som <strong>Ergoterapeutforeningen</strong> har gennemført<br />
Af Karen Kjærgaard, journalist<br />
Foto Jens Hasse/Chili<br />
En genoptræningsplan, der kun består af patientens navn og<br />
diagnose. Det er et af de mest grelle eksempler, man kan støde<br />
på, efter at det pr. 1. januar 2007 blev et lovkrav, at alle<br />
borgere med behov for genoptræning efter sygehuskontakt<br />
skal have en genoptræningsplan.<br />
<strong>Ergoterapeutforeningen</strong> har netop gennemført en omfattende<br />
rundspørge i form af interviewundersøgelse blandt cirka en<br />
fjerdedel af landets sygehuse og kommuner, som dækker<br />
knap halvdelen af Danmarks befolkning.<br />
Rundspørgen viser, at 79 procent af de adspurgte betegner<br />
genoptræningsplanernes kvalitet som svingende. Fire procent<br />
betegner dem som direkte dårlige. Kun fire procent giver vurderingen<br />
”god”, mens 13 procent siger, at kvaliteten af genoptræningsplanerne<br />
er ”stigende”.<br />
– I forhold til de informationer, vi skal bruge, er genoptræningsplanerne<br />
meget dårlige og meget svingende. De mangler<br />
for eksempel diagnose og operationsbeskrivelse, så vi er<br />
nødt til at bruge tid på at rekvirere de papirer fra sygehuset,<br />
som vi skal bruge som grundlag for genoptræningen, fortæller<br />
Britta Larsen, teamleder for terapeuterne i Ringsted Kommune.<br />
Samme oplevelse har de kommunale terapeuter i Esbjerg:<br />
– De er mangelfulde, og vi må sende flere retur til sygehusene<br />
hver uge. Nogle genoptræningsplaner er bare en forside,<br />
der er klasket på en henvisning fra en praktiserende læge,<br />
uden at man overhovedet har set patienten, fortæller Lillian<br />
Hansen, teamleder for genoptræning i Esbjerg Kommune.<br />
Funktionsniveau-beskrivelse halter<br />
Ifølge lovens krav skal genoptræningsplanerne udarbejdes i<br />
samarbejde med patienten ved udskrivningen fra sygehuset<br />
og sendes til borgerens bopælskommune, som herefter skal<br />
visitere til og gennemføre genoptræningen. Målet er at sikre,<br />
at alle sygehuspatienter med behov for genoptræning får dette,<br />
baseret på en lægefaglig vurdering og faglig udredning på<br />
sygehuset.<br />
Samtidig er genoptræningsplanen et ”garantibevis” for borgeren<br />
og et redskab for kommunen til at tilrettelægge den rette<br />
genoptræning.<br />
Derfor skal genoptræningsplanen indeholde en lang række<br />
informationer om indsatsen på sygehuset og en faglig udredning<br />
omkring den enkelte patients funktionsevne før og efter<br />
indlæggelse, samt hvad genoptræningen specifikt skal rette<br />
sig imod. Og her er det særlig beskrivelsen af funktionsevnen<br />
i forhold til aktivitet og deltagelse, det stadig halter gevaldigt<br />
med, selv om kravet har været gældende, siden kommunalreformen<br />
trådte i kraft 1. januar 2007.<br />
– I forhold til funktionsevne er de sparsomt udfyldt, især<br />
•••<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l
Genoptræningsplaner<br />
2. Patienten får en diagnose<br />
Rundspørgens vigtigste resultater<br />
• Overordnet er der meget store forskelle på kvaliteten<br />
af indholdet i genoptræningsplanerne. Patienten kan få alt<br />
fra et blankt stykke papir med sit navn og diagnose på til<br />
en genoptræningsplan, der medtager kropsniveau, aktivitet<br />
og deltagelse.<br />
• Det er mere undtagelsen end reglen, at genoptræningsplanerne<br />
lever op til bekendtgørelsens og vejledningens krav<br />
til indhold.<br />
• Der foretages sjældent en udredning af patientens funktionsevne<br />
med fokus på patientens aktivitet og deltagelse.<br />
• Nogle steder foretages der slet ikke en udredning af<br />
patientens funktionsevne.<br />
• Der mangler angivelse af kontaktdato på<br />
genoptræningsplanerne. Kontaktdatoen er<br />
det tidspunkt, som sygehuset på baggrund af en faglig<br />
vurdering angiver, at kommunen senest skal tage kontakt<br />
til patienten med henblik på at planlægge patientens genoptræning.<br />
Sådan vurderer kommunerne kvaliteten af genoptræningsplaner,<br />
de modtager, mht. lovgivningens krav, patientens<br />
behov og de professionelles behov:<br />
• 79 procent af kommunerne siger, at kvaliteten svinger<br />
• 4 procent anser dem for dårlige<br />
• 4 procent anser dem for gode<br />
• 13 procent siger, at kvaliteten er stigende<br />
• Genoptræningsplaner udarbejdet af terapeuter har generelt<br />
en bedre kvalitet end de genoptræningsplaner, der er udarbejdet<br />
af læger<br />
Læs mere om undersøgelsen på: www.etf.dk<br />
med hensyn til aktivitet og deltagelse. Dette punkt handler<br />
oftest mest om kropslige problemer, men ikke så meget om,<br />
hvordan patienten klarer sig, siger Lene Herborg, genoptrænings-visitator<br />
i Sønderborg Kommune.<br />
– Genoptræningsbehovene beskrives også mest på kropsniveau,<br />
men det er et problem, hvis der mangler beskrivelse<br />
af, hvad det betyder for borgeren at leve med de kropslige<br />
problemer, de har, altså aktivitet- og deltagelsesniveauet, siger<br />
hun.<br />
Må bruge tid på at indhente oplysninger<br />
Den mangelfulde udredning omkring funktionsniveau betyder<br />
nemlig, at kommunerne så selv er nødt til at lave en faglig<br />
udredning, selv om det er sygehusenes ansvar, og at der kan<br />
vise sig også at være behov for en ergoterapeutisk indsats.<br />
Samtidig er de kommunale terapeuter ofte nødt til at bruge<br />
tid på at rekvirere for eksempel operationsbeskrivelser og<br />
journaluddrag fra sygehusene, og det skaber frustration.<br />
- Vi bruger rigtig megen tid på research tilbage hos henviserne<br />
for at få uddybende oplysninger, og her er kommunikationen<br />
rigtig dårlig. Alene i dag har jeg måttet ringe til tre sygehuse,<br />
fordi kvaliteten af genoptræningsplanerne var for dårlig,<br />
fortæller Anne-Mette Dalgaard, ledende terapeut i Fredericia<br />
Kommunes Genoptræningscenter.<br />
– Lægerne stiller sig også meget uforstående over for, at<br />
terapeuterne i kommunen har brug for lægelige oplysninger,<br />
og vi oplever lægesekretærer, der er meget modvillige over for<br />
at lade os tale med lægen, når vi beder om det. I øvrigt kan vi<br />
ofte heller slet ikke se af genoptræningsplanen, hvem lægen<br />
er, siger hun.<br />
Burde være sammenhængende patientforløb<br />
Også i Faaborg-Midtfyn Kommune skaber de manglende oplysninger<br />
fra sygehusene frustration, fordi det stjæler kostbar<br />
arbejdstid for alle parter og udstiller sundhedsvæsenet som<br />
alt andet end sammenhængende over for borgerne.<br />
– Genoptræningsplanerne er blevet bedre, men sygehuset<br />
kunne gøre det bedre og hjælpe både sig selv og os, da formålet<br />
jo var, at vi ikke skulle bruge tid på at få fat i sygehuset.<br />
Det forstyrrer både dem, og tager tid for os, siger Elsebeth<br />
Elsted, ledende terapeut i Faaborg-Midtfyn Kommune.<br />
– Det kan ikke være svært at gøre det bedre, når lægen alligevel<br />
har fat i patienten. Borgerne må undre sig, når vi kontakter<br />
dem for genoptræning og for eksempel er nødt til at<br />
spørge dem om, hvad de er opereret for. De må spørge sig<br />
selv, om vi ikke taler sammen i sundhedsvæsenet. Det er ikke<br />
ligefrem et eksempel på sammenhængende patientforløb,<br />
som loven siger, at vi skal lave, lyder den krasse kritik fra<br />
Elsebeth Elsted.<br />
Skabeloner mangler ensartethed<br />
En anden stor udfordring - og et stort ønske i kommunerne –<br />
er at få strømlinet genoptræningsplanerne, så de har samme<br />
form og indhold, uanset hvilken faggruppe, afdeling eller sygehus,<br />
de kommer fra. Dels laves de i et utal af forskellige<br />
skabeloner, nogle har kun form som en henvisning, mange<br />
skrives i hånden, og dels kan de fleste ikke sendes elektronisk.<br />
Samtidig er der stor forskel på kvaliteten af indholdet, alt<br />
efter hvilket sygehus eller hvilken type afdeling de kommer fra,<br />
og om de er lavet af terapeuter eller for eksempel læger.<br />
– Der findes mange typer genoptræningsplaner, og vi kunne<br />
godt ønske os kun en type. Fra Ringe Neurorehabilitering<br />
er de knaldgode, fordi de forholder sig til ICF-perspektivet og<br />
det hele menneske. Men det er kun dem, der bruger det,<br />
som det er tænkt, siger Elsebeth Elsted.<br />
I Egedal Kommune modtager de også vidt forskellige<br />
•••<br />
l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007
3. Patientens genoptræningsbehov vurderes<br />
(bekendtgørelsen siger af læger, men undersøgelsen viser, at terapeuter også deltager i vurderingen)<br />
Det har vi spurgt om<br />
Spørgsmålene til kommuner<br />
– Hvilke sygehuse modtager I primært genoptræningsplaner fra?<br />
– Hvem har udarbejdet genoptræningsplanerne – læge, ergoterapeut,<br />
fysioterapeut, eller andre? Herunder hvem har foretaget<br />
den faglige udredning af patientens behov, og hvem har skrevet<br />
selve genoptræningsplanen?<br />
– Er de genoptræningsplaner I modtager dækkende, når det<br />
gælder oplysninger fra den faglige udredning om patientens<br />
funktionsevne i forhold til den bevægelses- og aktivitetsmæssige,<br />
kognitive, emotionelle og sociale funktionsevne?<br />
– Hvordan vil du beskrive kvaliteten i genoptræningsplanerne i<br />
forhold til såvel det fysiske område som til aktivitets- og deltagelsesområdet?<br />
Hvis svaret er negativt: Hvad er årsagen til dette?<br />
– Indeholder genoptræningsplanerne den nødvendige viden, I<br />
har brug for til at kunne give borgeren den rette genoptræning?<br />
Hvis nej: Hvad mangler?<br />
– Er der truffet lokale aftaler om hvilke patientgrupper, der almindeligvis<br />
ikke skal have en genoptræningsplan?<br />
– Oplever I, at patienter, der efter jeres vurdering har et genoptræningsbehov,<br />
udskrives fra sygehuset uden en genoptræningsplan?<br />
Hvad gør I med de pt.? Hvem<br />
foretager så den faglige udredning af<br />
deres behov og hvordan finansierer I<br />
ydelsen (sundhedslov eller servicelov)?<br />
– Er der patienter, der udskrives med en genoptræningsplan,<br />
der ikke har et behov efter din vurdering?<br />
– Presses de træningsydelser, der normalt gives eller er givet<br />
efter serviceloven, for at sikre ressourcer nok til at dække genoptræningsplansydelserne?<br />
Er der særlige patientgrupper, det går<br />
ud over (eksempelvis hvem)?<br />
– Fremgår tidspunktet for, hvornår I senest skal tage kontakt til<br />
pt.?<br />
– Hvilken teknisk form har genoptræningsplanerne? Skrives den<br />
på pc eller i hånden? Hvordan sendes den til kommunen?<br />
– Samarbejder I med sygehuset(ne) om genoptræningsplanerne,<br />
for eksempel forbedringer af indholdsbeskrivelser? Er det et formaliseret<br />
samarbejde?<br />
– Hvordan vil du beskrive kvaliteten af genoptræningsplanerne<br />
alt i alt?<br />
Spørgsmålene til sygehuse<br />
– Får alle patienter, der har behov for genoptræning efter udskrivning,<br />
en genoptræningsplan, eller er der truffet lokale aftaler<br />
om, hvilke patientgrupper der ikke skal have en genoptræningsplan?<br />
– Hvem vurderer i praksis patientens behov for genoptræning -<br />
læge, terapeut, andre? Har ergoterapeuterne indflydelse på,<br />
hvilke patienter der modtager en genoptræningsplan?<br />
– Hvem udfylder genoptræningsplanen i praksis?<br />
– Hvem laver den faglige udredning af patienten og patientens<br />
behov?<br />
– Forholder den faglige udredning sig til både den bevægelsesog<br />
aktivitetsmæssige, kognitive, emotionelle og sociale funktionsevne?<br />
– Hvordan vil du beskrive kvaliteten i genoptræningsplanerne i<br />
forhold til såvel det fysiske område som til aktivitets- og deltagelsesområdet?<br />
– Er de genoptræningsplaner I udarbejder dækkende for de behov,<br />
jeres patienter har?<br />
– Beskrives tidspunktet for kommunens seneste kontakt til borgeren<br />
i genoptræningsplanen?<br />
– Hvilken teknisk form har genoptræningsplanerne? Skrives den<br />
på pc eller i hånden? Hvordan sendes den til kommunen?<br />
– Samarbejder I med kommunerne om genoptræningsplanerne,<br />
for eksempel forbedringer af indholdsbeskrivelser? Er det et<br />
formaliseret samarbejde?<br />
– Hvordan vil du beskrive kvaliteten af genoptræningsplanerne<br />
alt i alt?<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l
4. Genoptræningsplanen udfyldes<br />
af ergoterapeuter, fysioterapeuter og eventuelt andre relevante fagpersoner<br />
i overensstemmelse med patientens behov og bekendtgørelsens krav<br />
Genoptræningsplaner – hvad vil loven?<br />
Formålet med genoptræningsplanen er at sikre målrettede, sammenhængende<br />
og effektive genoptræningsforløb.<br />
Genoptræningsplanen sikrer patientens rettighed til genoptræning.<br />
Ifølge Indenrigs- og Sundhedsministeriets og Socialministeriets fælles<br />
vejledning om træning i kommuner og regioner skal genoptræningsplanen<br />
som minimum indeholde blandt andet:<br />
• Beskrivelse af patientens tidligere funktionsevne, funktionsevnen på<br />
udskrivningstidspunktet<br />
• Beskrivelse af hvilke begrænsninger i funktionsevnen, genoptræningen<br />
efter udskrivning skal rette sig imod.<br />
Funktionsevnen skal beskrives i relation til både kropsfunktion og aktivitet<br />
og deltagelse.<br />
Genoptræningsplanen er borgerens garantibevis og et redskab for kommunen<br />
til at tilrettelægge den rette genoptræning. Men i udredningen halter det særligt<br />
med beskrivelsen af funktionsevnen i forhold til aktivitet og deltagelse, selv om<br />
kravet har været gældende, siden kommunalreformen trådte i kraft 1. januar 2007.<br />
genoptræningsplaner fra en lang række sygehuse, blandt andet<br />
fordi kommunen ligger på grænsen mellem tre gamle amter<br />
i hovedstadsområdet og Nordsjælland. Men det er ikke<br />
kun årsagen.<br />
– Der er lagt op til at bruge MedComs model på Nordsjællands<br />
Sygehus, men alle lokalsygehuse er ikke enige i det og<br />
har hver deres type. Det er vigtigt, at genoptræningsplanerne<br />
bliver ensrettede, for det er meget forvirrende med så mange<br />
forskellige typer genoptræningsplaner. De er blevet rigtig gode<br />
fra Nordsjællands Sygehus i Hillerød og Frederikssund.<br />
Standard-formularen gør det nemmere og mere overskueligt<br />
for mig at læse dem, siger Gitte Brodersen, visitator i Egedal<br />
Kommune.<br />
kvalitet i terapeuters genoptræningsplaner<br />
Også hun oplever, at der er stor forskel på, hvor gode genoptræningsplanerne<br />
er, og at terapeuternes generelt er de bedste.<br />
– Læger giver ikke altid de relevante oplysninger, det er terapeuterne<br />
bedre til, men der er også stor forskel på kvaliteten<br />
af terapeuternes genoptræningsplaner. Jeg mener dog<br />
generelt, at det er vigtigt, at terapeuter tilser patienterne, og<br />
at det er terapeuterne, der skriver genoptræningsplanerne, siger<br />
hun.<br />
Ifølge rundspørgen anser halvdelen af kommunerne de<br />
genoptræningsplaner, der er lavet af terapeuter, for dækkende,<br />
mens resten anser dem for svingende.<br />
For lægernes vedkommende anses 13 procent for dækkende,<br />
30 procent for svingende og 60 procent for direkte<br />
mangelfulde.<br />
Generelt fremhæves geriatriske og neurologiske afdelinger<br />
eller rehabiliteringsklinikkerne for de bedst kvalificerede til at<br />
lave genoptræningsplaner, der lever op til lovens krav og kan<br />
bruges som et arbejdsredskab for kommunernes terapeuter.<br />
– Terapeuternes er absolut bedst udfyldt. De andre er som<br />
en blank henvisning eller fortrykt ud fra faste regimer. Vedrørende<br />
funktionsevne er der meget få ord, fortæller Elna<br />
Kæstel, leder for etableringen af Århus Kommunes genoptræningscenter.<br />
Sygehuse erkender problemer<br />
På sygehusene erkender man, at kvaliteten svinger, og også<br />
her mener man, at terapeuterne har de bedste faglige forudsætninger<br />
for at lave genoptræningsplanerne. Til gengæld<br />
halter det med de nødvendige ressourcer og den nødvendige<br />
tid til opgaven.<br />
– Terapeuterne tager opgaven meget alvorligt, og kvaliteten<br />
er god, men nogle kommuner siger, at de mangler oplysninger.<br />
Selve skemaerne er ikke mangelfuldt udfyldt, men det må<br />
vi sige, at de kan være fra lægerne. De kan være meget<br />
•••<br />
10 l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007
Genoptræningsplaner<br />
5. Patienten får sin genoptræningsplan ved udskrivelse<br />
med relevante oplysninger, herunder kontaktdato<br />
Dem har vi spurgt<br />
Hjørring Sygehus<br />
Bornholm<br />
Hjørring<br />
Frederikshavn<br />
Læsø<br />
Jammerbugt<br />
Thisted<br />
Thisted<br />
Aalborg<br />
Aalborg Sygehus<br />
Vesthimmerlands<br />
Rebild<br />
Aalborg<br />
Mariagerfjord<br />
Skive<br />
Silkeborg<br />
Ringkøbing-<br />
Skjern<br />
Esbjerg<br />
Fredericia<br />
Århus<br />
Århus Kommunehospital<br />
Horsens Sygehus<br />
Odsherred<br />
Odder<br />
Hillerød<br />
44.551<br />
Egedal<br />
Herlev<br />
Herlev Hospital<br />
Hvidovre Hospital<br />
Frederiksberg<br />
København<br />
Roskilde<br />
Roskilde Sygehus<br />
Ringsted<br />
Næstved Sygehus<br />
Næstved<br />
Sønderborg<br />
Odense<br />
Faaborg-Midtfyn<br />
Odense Universitetshospital<br />
Lolland<br />
Anm.: Grænsejusteringer, Kolding-Fredericia som følge lokale afSygehus<br />
folkeafstemninger, er indikeret på kortet (men ikke eksakte)<br />
Fakta om rundspørgen<br />
Ergoterapeuten har i perioden 3. april-9. maj 2007 talt med 10 sygehuse<br />
og 24 kommuner, som dækker knapt halvdelen af Danmarks befolkning.<br />
Alle er tilfældigt udvalgt og dækker et bredt udsnit af store og små sygehuse<br />
og kommuner, som er jævnt spredt ud over hele landet og alle fem regioner.<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l 11
Genoptræningsplaner<br />
mangelfulde. Det har også været meget svært at få læger til<br />
at forstå terminologierne i genoptræningsplanerne; De er jo<br />
ikke vant til at arbejde ud fra ICF, siger Helle Kruuse-Andersen,<br />
ledende terapeut på Århus Kommunehospital.<br />
– Det har været en vanskelig opgave at løbe i gang. Opgaven<br />
har vist sig større end forventet, så det har været vanskeligt<br />
at løse opgaven inden for de givne rammer. Vi er ikke<br />
uenige i, at det er rigtigt at lave genoptræningsplaner, og det<br />
er en meget relevant ergoterapeutfaglig opgave. Men det tager<br />
minimum en halv time at lave en genoptræningsplan for<br />
rigtig mange af patienterne. Det sluger så megen tid for lægerne<br />
også, at de godt kan halvere deres ambulatoriearbejde,<br />
siger Helle Kruuse-Andersen.<br />
Også på Kolding-Fredericia Sygehus erkender man problemerne<br />
og plæderer for, at genoptræningsplaner bliver en terapeutopgave.<br />
– Vi får kritik af genoptræningsplanerne fra lægesekretariaterne,<br />
fordi de ikke er udfyldt ordentligt, og terapeuterne i<br />
kommunerne dermed ikke får oplysninger nok. Faglig udredning<br />
laves af terapeuter, som vurderer status, behov og står<br />
for sygehustræning. De kommer bredt rundt om funktionsevnen,<br />
fordi ICF-standarderne ligger i vores skabelon. Vi får al-<br />
drig klager på dette, men genoptræningsplanerne fra lægerne<br />
får nok ikke alt med. Men de skal jo også lave tusind andre<br />
ting, siger Dorte Maagaard, ledende terapeut på Kolding-<br />
Fredericia Sygehus.<br />
– Jeg kunne derfor godt ønske mig, at man lagde det ud<br />
som en opgave for terapeuterne. I praksis har terapeuterne<br />
hos os jo stået for det i forvejen – i tæt dialog med lægerne<br />
selvfølgelig. Det vil sige, at det er en opgave og et ansvar,<br />
som vi er kompetente til at tage. Det er ren bureaukrati og<br />
skrivebordsarbejde, at loven har pålagt lægerne ansvaret,<br />
mener Dorte Maagaard.<br />
På Herlev Hospital mener ledende overfysioterapeut Hanne<br />
Skall også, at loven er skruet forkert sammen.<br />
– Terapeuterne inddrages ikke nok, og vores vurderinger<br />
kan højne kvaliteten. Jeg mener, at man kan sætte spørgsmålstegn<br />
ved, at det er lægen, der er “gatekeeper”. Det kan<br />
give en bureaukratisk omvej, som ikke giver mening i praksis,<br />
siger Hanne Skall.<br />
Læs også interview side 14-16<br />
•<br />
Rundspørge i Fysioterapeuten<br />
I fagbladet Fysioterapeuten nr. 6/2007 havde bladet kontaktet<br />
30 kommuner for at høre, hvordan det var gået med<br />
overtagelsen af genoptræningsopgaven fra amterne.<br />
Rundspørgen viste, at genoptræningen langt fra var på<br />
plads i kommunerne. Nogle kommuner var ved at drukne<br />
i genoptræningsplaner, andre havde fået færre end forventet.<br />
Artiklerne kan downloades på:<br />
www.fysio.dk under Fysioterapeuten, Årgange.<br />
Efterlysning<br />
Hvad er effekten og værdien af ergoterapi?<br />
Det undersøger forskellige lokale projekter i nogle af landets<br />
kommuner netop nu. Her iværksætter de økonomiog<br />
tidsstudier på, hvad det betyder for borgerne, at de har<br />
fået ergoterapi, sammenlignet med, at de ikke har modtager<br />
ergoterapi.<br />
Har du som ergoterapeut kendskab til den slags projekter,<br />
så vil <strong>Ergoterapeutforeningen</strong> meget gerne høre fra dig.<br />
Kontakt konsulent Søren Obed i Etf's Fællessekretariat på<br />
tlf. 33 41 47 00, mail sob@etf.dk<br />
Eller afdelingsleder Katrine Egaa Molin, tlf. 33 41 47 00,<br />
mail kem@etf.dk<br />
12 l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007
Nyt tilbehør til Cavalier<br />
Aftagelig og justerbar hoftestyring, ryg/nakkestøtte,<br />
bordplade, kasse med låg evt. klargjort til talemaskine.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Petra by Connie Hansen<br />
Tel: +45 4819 5064 Fax: +45 4819 5066<br />
mail@petrabike.com www.petrabike.com<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l 13
Genoptræningsplaner<br />
Toget er sat i gang,<br />
inden skinnerne er lagt<br />
Ergoterapeuten har talt med ledende ergoterapeut på Randers/Grenå Regionshospital<br />
Helle Kærgaard og bedt hende beskrive, hvordan arbejdet og procedurerne<br />
med genoptræningsplaner forløber. Hvordan står det egentlig til? Og hvordan<br />
forholder terapeuterne sig til det daglige arbejde med genoptræningsplaner?<br />
Af Luise Bæhrenz Hjort, kommunikationskonsulent, Etf<br />
Foto Jens Hasse/Chili<br />
Hvordan har I arbejdet med at få den nye procedure omkring<br />
genoptræningsplaner (GOP) implementeret?<br />
– Startskuddet i forbindelse med implementeringen af de<br />
nye genoptræningsplaner var, at den ledende fysioterapeut<br />
og jeg fik til opgave af Sygehusledelsen og af kvalitetsafdelingen<br />
at undervise alle afdelingsledelser i den ny procedure,<br />
genoptræningsplanernes indhold og sammenhængen med<br />
den nye sundhedslov, siger Helle Kærgaard, ledende ergoterapeut,<br />
Randers/Grenå Regionshospital.<br />
– Efterfølgende har vi været rundt på ledermøder inden for<br />
samtlige specialer her på hospitalet og undervist i genoptræningsplaner.<br />
Det har hovedsagelig været lægegruppen, som vi<br />
har undervist. Dette fordi det formelt er lægerne, der er initiativtagere<br />
til, at der skal udarbejdes en genoptræningsplan.<br />
Overordnet er der taget en beslutning om ordinationsretten,<br />
der betyder, at lægerne er de ansvarlige for ordination af genoptræningsplaner<br />
og typen af genoptræningen. Det er også<br />
lægerne, der er ansvarlige for, hvilken form for genoptræning,<br />
der skal iværksættes; altså om det er den almindelige genoptræning<br />
i kommunen, den specialiserede i sygehusregi eller<br />
egen træning. I praksis forgår dette som oftest i et samarbejde,<br />
og lægerne bruger meget ofte terapeuterne som konsulenter.<br />
Det er min oplevelse, at vi efter endt ”undervisningsrunde”<br />
har ledelsens forståelse for, at arbejdet med genoptræningsplaner<br />
er en SKAL-opgave, som nødvendigvis må løftes i et<br />
samarbejde.<br />
Endeligt har vi udarbejdet en vejledning inden for hvert speciale<br />
og afdeling, om hvilken faggruppe, der er ansvarlig for<br />
hvilke enkelte punkter i genoptræningsplanen.<br />
Hvilke problemer har der konkret været forbundet med arbejdet<br />
og udfyldelsen af genoptræningsplaner?<br />
– Først og fremmest, at vi arbejder med en genoptræningsplan<br />
i papirudgave på minimum fire sider. Region Midt/Vest<br />
har besluttet, at det er Med.Com.-versionen, vi bruger, som jo<br />
for tiden kun findes i en papirudgave. Det har været en stor<br />
barriere at acceptere, at vi i en periode skal udfylde genoptræningsplaner<br />
i hånden. Det gør det endnu mere tidskrævende,<br />
i stedet for at kunne generere informationer, der allerede<br />
eksisterer i journalen om patienten ind i den enkelte genoptræningsplan.<br />
Det er billedligt talt som om, at ”toget er sat i<br />
gang, inden skinnerne er lagt”.<br />
– Desuden er det en lang og svær proces at få viden og information<br />
formidlet ud i alle led. Vi har de sidste måneder<br />
brugt mange ressourcer i terapeutgruppen på denne formidling<br />
og besvaret et utal af spørgsmål om indholdet i genoptræningsplanerne.<br />
Og nu fem måneder efter den nye sund-<br />
14 l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007
Genoptræningsplanen er jo patientens ”adgangsbillet” til genoptræning, og selv om den ganske vist er registreret på<br />
sygehuset, er den jo meningsløs, hvis ikke det faglige indhold er i orden, siger Helle Kærgaard ledende ergoterapeut.<br />
hedslov er trådt i kraft, er der stadig personale, der er usikre<br />
på genoptræningsplanens betydning.<br />
– Desuden gør de accelererede patientforløb det ofte vanskeligt<br />
at nå at udarbejde genoptræningsplanen, så patienten<br />
kan få den ved udskrivelsen. Den udfyldes ofte under tidspres.<br />
Samtidig oplever jeg, at hvis genoptræningsplanerne<br />
ikke er udfyldt korrekt eller forståeligt, så får vi ofte en henvendelse<br />
fra visitatorerne i kommunen, hvilket jo er forståeligt<br />
nok. Planen er jo patientens ”adgangsbillet” til genoptræning,<br />
og selv om den ganske vist er registreret på sygehuset, er<br />
den jo meningsløs, hvis ikke det faglige indhold er i orden. En<br />
mangelfuld genoptræningsplan kan ikke bruges til noget. Og<br />
jeg synes, det er pinligt for vores system, hvis patienten får<br />
en GOP med hjem, hvor måske kun halvdelen er udfyldt.<br />
Genoptræningsplanerne er tidskrævende. Så er der reelt tid til<br />
at få dem udfyldt?<br />
– Det spørgsmål er nemt at svare på – NEJ. Men da det er<br />
en opgave, vi skal påtage os, går det jo fra noget andet!<br />
Nemlig den tid, der er til patienten. Skal en genoptræningsplan<br />
udfyldes, så der er faglig kvalitet i indholdet, tager den i<br />
størrelsesordenen 20 - 40 minutter at udfylde.<br />
Hvad er det for en udredning, der bliver resultatet af genoptræningsplanen?<br />
– Nu er der jo stor forskel på, om det er den ambulante ortopædkirurgiske<br />
patient, der kun ses i skadestue eller ambulatorium,<br />
eller det er den medicinske patient, der har et længere<br />
indlæggelsesforløb. For indlagte patienter burde genoptræningsplanen<br />
på sigt kunne erstatte den status, der tidligere<br />
fulgte med patienten ved udskrivelsen.<br />
– Funktionsevnen er den nemmeste at få udredt og beskrevet.<br />
Samtidig er aktivitet og deltagelse særdeles vigtig at få<br />
beskrevet set med faglige øjne, og er et af de områder, vi monofagligt<br />
har diskuteret en del. Især vigtigheden af at få beskrevet<br />
og udredt det, der er relevant for modtageren. Igen<br />
her, er der stor forskel på den tid, der er til rådighed, om det<br />
er en genoptræningsplan, der udfyldes i et ambulatorium,<br />
hvor man måske kun ser patienten en halv time, eller om det<br />
er en indlagt patient med et længere forløb.<br />
Er der kompetence til at få udfyldt genoptræningsplanerne?<br />
– I 2007 lagde vi ud med at arrangere Fælles Skolebænk,<br />
hvor alle ergo- og fysioterapeuter på hospitalet, og i de fire<br />
kommuner, der udgør hospitalets optageområde, kom på en<br />
temadag om ICF. Og relateret til ICF-tankegangen i genoptræningsplanen.<br />
Dette var et fælles afsæt for terapeuterne i<br />
implementeringen af ICF-terminologien. Vi har efterfølgende<br />
mærket, at andre faggrupper savner viden om, hvad ICF er<br />
•••<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l 15
Genoptræningsplaner<br />
for noget. Det viser sig især i de genoptræningsplaner, vi ikke<br />
er inddraget i. Her er beskrivelsen af funktionsevne samt aktivitet<br />
og deltagelse udfyldt noget tilfældigt og ikke særlig faglig<br />
brugbart, for de der modtager genoptræningsplanerne.<br />
Hvordan har lægerne modtaget den ny procedure og<br />
opgave?<br />
– Det kan der ikke svares entydigt på. Nogle læger har vist<br />
direkte modvilje og har svært ved at se relevansen. De giver<br />
udtryk for, at det må være en terapeutopgave. Andre ser det<br />
som en stor ekstra opgave, som må løses fælles og tværfagligt.<br />
De bruger terapeuterne som konsulenter. Vi har eksempelvis<br />
som et forsøg en ergoterapeut, der to gange om ugen<br />
er i ortopædkirurgisk ambulatorium i nogle timer. Ambulatoriet<br />
forsøger så at booke de patienter, der kan forudses at få et<br />
genoptræningsbehov i ergoterapiregi på disse dage. Her er<br />
der tæt og udbytterigt samarbejde med lægerne.<br />
Hvordan påvirker opgaven ergoterapeuternes daglige<br />
arbejde?<br />
– Vi har jo skullet lave GOP de sidste tre år, så tankegangen<br />
er ikke helt ny, men den nye Med.Com. udgave er jo<br />
langt mere omfattende, end den vi tidligere brugte, så den<br />
opleves som en stor ekstra ressourcekrævende opgave.<br />
Tidspresset tror jeg, opleves som det værste. Alene det at få<br />
koordineret med lægerne, og at genoptræningsplanen skal<br />
udarbejdes sammen med patienten er tidsrøvende.<br />
- Fagligt er der kommet mere fokus på, at få beskrevet aktiviteter<br />
og deltagelsesdelen mere specifikt, end det er gjort<br />
tidligere, så den del er positiv.<br />
Som ledende ergoterapeut, hvordan oplever du så motivationen<br />
omkring udfyldelsen af genoptræningsplaner?<br />
– Som leder mener jeg, det er vigtigt, at vi både i sygehusregi<br />
og hos terapeuterne i kommunen ser dette som en længerevarende<br />
proces og erkender, at det er en stor opgave at få implementeret<br />
genoptræningsplaner med et fagligt indhold. En<br />
vigtig opgave er at få justeret procedurer og indhold, så det giver<br />
mening, for de der konkret skal arbejde med planerne.<br />
– Som et led i kompetenceudviklingen og ikke mindst den<br />
tværfaglige udveksling arbejder vi med at skabe overensstemmelse<br />
mellem det, der bliver beskrevet i genoptræningsplanerne<br />
og de kommunale terapeuters ønske til indholdet. For<br />
tiden udarbejder terapeuterne i begge regi eksempler på ”den<br />
gode genoptræningsplan” inden for tre diagnosegrupper. Disse<br />
eksempler vil vi sammenholde og bruge i forbindelse med<br />
en audit, vi laver på genoptræningsplanerne.<br />
Hvad er patienternes reaktion på deres genoptræningsplaner?<br />
– Mange patienter er undrende over at få en ofte fire sider<br />
lang genoptræningsplan med hjem. Men de accepterer den<br />
jo ud fra forklaringen om, at den er garantien og deres sikkerhed<br />
for at kunne få videre genoptræning. Vi mærker et stigende<br />
antal henvendelser fra patienterne, hvis den dato overskrides,<br />
for hvornår de skal kontaktes, så patienterne er nok<br />
blevet mere opmærksomme på rettighederne i forbindelse<br />
med genoptræningsplaner.<br />
Hvem har den bedste kompetence til at lave den faglige udredning<br />
så genoptræningsplanen lever op til lovens intentioner<br />
om aktivitet og deltagelse?<br />
– Det er helt klart terapeuter! Det er vores faglighed. Aktivitet<br />
og deltagelse er jo kerneområdet for ergoterapi. Der, hvor<br />
vi oplever de største problemer med genoptræningsplanerne,<br />
er der, hvor der ikke er terapeuter til stede eksempelvis i ambulatorier<br />
eller ved udskrivelser, der sker i weekenden.<br />
Hvad ville den ideelle løsning på udfyldningen af genoptræningsplaner<br />
være?<br />
– Det ideelle ville være, hvis terapeuterne altid blev inddraget<br />
i udarbejdelsen af genoptræningsplaner. Det kunne ske i<br />
et samarbejde med lægerne. At ressourcerne naturligt fulgte<br />
med ville være optimalt. Dermed ville vi også få anerkendelsen<br />
for, at det er en omfangsrig opgave at få implementeret<br />
en genoptræningsplan, der giver fagligt indhold til gavn for<br />
patienten. Det er i øvrigt også lovens intention! Og i sidste<br />
ende er det jo patienten, som den centrale part, der skal<br />
drage fordel af den gode og korrekte genoptræningsplan,<br />
siger Helle Kærgaard.<br />
•<br />
16 l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007
Regionsgeneralforsamlinger<br />
Punktum for endnu et intenst år<br />
Der blev talt, grinet og sagt tak for det hele. De store linier blev trukket op, formalia sat<br />
på plads og køreplanen for næste år sat på skinner. Sådan var det, da ergoterapeuter i<br />
april 2007 gik til generalforsamling i Etf's tre regioner. Fælles for dem alle er, at de lægger<br />
et år bag sig, hvor kommunalreformen har toppet på dagsordenen<br />
Se beretninger, referater og handleplaner for din region på www.etf.dk.<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l 17
Sosu-konflikt<br />
De strejkende lærere på SOSU skolen Nord i Hammer Bakker demonstrerer<br />
foran skolen og fortæller eleverne om årsagen til strejken.<br />
21 medlemmer har strejket<br />
<strong>Ergoterapeutforeningen</strong> har for første gang i dette årtusinde haft<br />
medlemmer i en lovlig strejke rettet mod en offentlig arbejdsgiver<br />
Af Søren O. Nissen, forhandlingsleder, Etf<br />
Foto: Michael Bo Rasmussen/Baghuset<br />
Strejken kom fordi staten, som er Sosu-skolernes nye arbejdsgiver,<br />
ikke ville indgå overenskomst med organisationerne.<br />
Overenskomsten skal indgås, fordi de grundlæggende<br />
social- og sundhedsskoler i forbindelse med kommunalreformen<br />
blev overført fra amterne til statslige selvejende institutioner<br />
under Undervisningsministeriet. I amterne var lærerne omfattet<br />
af deres egen overenskomst, men i staten var der ingen<br />
overenskomst, de var omfattet af. Derfor kunne de generelle<br />
aftaler om overførelse af personale i forbindelse med kommunalreformen<br />
ikke bruges. Der var behov for en hel ny overenskomst<br />
mellem organisationerne og de statslige arbejdsgivere.<br />
Resultatløse forhandlinger<br />
Forhandlingerne om en ny overenskomst startede derfor i efteråret<br />
2006. Fra organisationernes side var forventningen, at<br />
der var tale om at tilpasse de amtslige overenskomst til det<br />
statslige system, på linie med den tilpasning, som var sket på<br />
alle andre områder i forbindelse med kommunalreformen.<br />
Konflikten optrappes<br />
Det ønskede den nye statslige arbejdsgiver, repræsenteret ved<br />
Personalestyrelsen, ikke. De ønskede at forhandle en helt ny aftale<br />
uden centralt fastlagte bestemmelser, for eksempel om forberedelsestid.<br />
For mens regeringen og Folketinget kritiserer folkeskolen<br />
for at bruge for lidt tid på at undervise og for meget på<br />
at forberede, ville den statslige arbejdsgiver ikke indgå i en overenskomst,<br />
som de opfattede havde tilsvarende problemer. Forhandlingerne<br />
blev derfor hurtigt til en principiel kampplads, og i<br />
december 2006 brød forhandlingerne sammen.<br />
Organisationerne varslede derfor konflikt, selv om man nor-<br />
18 l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007
Set fra kamplinien<br />
Ergoterapeuten spurgte sosu-lærer Tilka Schneider,<br />
hvordan hun og kollegerne oplevede at være i strejke<br />
Hvordan oplevede du den første strejkedag?<br />
– Fra morgenstunden havde jeg travlt med at sikre, at alle<br />
mine kolleger var informeret om, at strejken trådte i kraft,<br />
og at de skulle møde på Herlev Gl. Skole i stedet for at møde<br />
på skolen. Fra kl. 9 brugte vi en del tid på at drøfte situationen<br />
og svare på spørgsmål fra kollegerne. Allerede den<br />
første dag nedsatte vi arbejdsgrupper under overskrifterne:<br />
Presse og aktioner og produktion af informationsmateriale<br />
til uddeling, fortæller Tilka Schneider, der er tillidsrepræsentant,<br />
TR, for 20 ergoterapeuter og fysioterapeuter<br />
på Sosu-C på Københavns vestegn.<br />
Hvordan havde du som TR forberedt dig på situationen?<br />
– De syv TR i SosuC har siden januar samarbejdet om konflikten<br />
og koordineret vores informationer til kollegerne på<br />
de tre afdelinger. Vi håbede til det sidste, at det ikke skulle<br />
blive nødvendigt at strejke for at få finansminister Thor<br />
Pedersen til at acceptere den danske aftalemodel. Derfor<br />
arbejdede vi helt normalt frem til fredag d. 13. april.<br />
Hvordan var stemningen blandt de strejkende?<br />
– Alle var helt enige om, at det var så stort et angreb på<br />
den danske aftalemodel, at en strejke var nødvendig. Ingen<br />
ville acceptere, at Personalestyrelsen udstedte cirkulærer<br />
om vores løn- og ansættelsesforhold og ikke indbød til ordentlige<br />
forhandlinger. Det var rigtig dejligt, at der allerede<br />
på dag ét var støtteerklæringer fra vores organisationspolitikere<br />
og fra medlemsgrupper i organisationerne. Sosu-C<br />
medarbejderne var helt med på, at nedsætte aktivitetsgrupperne<br />
og komme i gang med at fortælle om sagen fra<br />
vores synsvinkel.<br />
Hvordan bevarede i kampgejsten?<br />
– Vores arbejdsgrupper kom hurtigt i gang, og vi fik pressen<br />
gjort interesseret i sagen. Både landsdækkende aviser,<br />
lokalaviser og f.eks. ugebrevetA4 har omtalt vores strejke i<br />
ord og billeder. I løbet af strejkeperioden var der meget<br />
energi i at fortælle, hvordan vi oplever vores hverdag, som<br />
modstykke til de billeder vores arbejdsgiver fremsatte om,<br />
at vi for eksempel kun arbejder 3,5 timer om dagen. Vi har<br />
lært hinanden rigtig godt at kende på tværs af skoler og<br />
teams, og vi har fundet ud af, at vi er selvstyrende. Ingen<br />
sad og ventede på instruktioner og alle var kreative, da vores<br />
aktiviteter skulle planlægges.<br />
Det er ved overenskomstforhandlingerne man kan ændre i<br />
løn- og ansættelsesvilkårene. Det accepterede staten efter<br />
14 dages strejke. Hvad betyder det for Jer?<br />
– Det betyder, at både de lærere, der var ansat før kommunalreformen,<br />
og dem der ansættes nu, har de løn- og ansættelsesvilkår,<br />
som vi havde i amterne. Men vi kan forudse<br />
vanskelige forhandlinger om OK08. Arbejdsgiverne har<br />
på en måde allerede varslet, hvilke krav vi kan vente fra<br />
dem. Så vi må spidse pennen og stille vores krav og argumentere<br />
for dem.<br />
ksh<br />
malt ikke kan konflikte midt en overenskomstperiode. Men da<br />
Personalestyrelsen ikke ville overtage den amtslige overenskomst,<br />
var organisationerne stillet fri til at konflikte for at få en<br />
aftale om løn- og ansættelsesvilkår.<br />
Den 21. december 2006 afsendte <strong>Ergoterapeutforeningen</strong>s<br />
hovedorganisation COII derfor på vegne af foreningerne et<br />
varsel om stillingsblokade på området. Årsagen var, at allerede<br />
ansatte i princippet fortsat havde rettigheder og pligter<br />
svarende til den amtslige overenskomst, mens nye ansatte<br />
ville blive ansat på vilkår ensidigt fastlagt af arbejdsgiver, så<br />
længe der ikke var en aftale.<br />
Arbejdsgiverne mente ikke, at Etf’s hovedorganisation på<br />
vores vegne kunne sende varslerne, og sagen endte derfor i<br />
arbejdsretten. Retten gav den 12. marts Etf og de øvrige involverede<br />
organisationer ret i, at stillingsblokadevarslerne var<br />
lovlige. Den 16. marts var det derfor ikke tilladt for medlemmer<br />
af Etf og de øvrige organisationer at lade sig ansætte<br />
som Sosu-lærer. Samtidig varslede organisationerne strejke<br />
på tre Sosuskoler og to VUC-centre. Organisationerne optrappede<br />
på den måde konflikten gradvist i håbet om, at det<br />
var nok til, at Personalestyrelsen ønskede at genoptage forhandlingerne,<br />
uden at alle skolerne skulle ud i strejke.<br />
14 dages strejke bar frugt<br />
Det virkede ikke i første omgang og den 16. april 2007 nedlagde<br />
21 ergoterapeuter og deres kollegaer arbejdet på tre<br />
skoler landet over. Lærerne gik hurtigt og effektivt i gang med<br />
via demonstrationer og læserbreve at sætte fokus på konflikten.<br />
Aktionerne medførte, at der atter kom gang i forhandlingerne<br />
og parterne kunne fredag d. 27. april 2007 erklære<br />
konflikten for indstillet. Løsningen blev, at staten frem til overenskomstforhandlingerne<br />
i 2008 administrerer efter de velkendte<br />
amtslige overenskomster og arbejdstidsregler.<br />
Konflikten blev sat i gang for at sikre, at ændringer i medlemmernes<br />
løn- og ansættelsesvilkår ikke sker ensidigt og<br />
midt i en overenskomstperiode, men, som der er tradition for<br />
i Danmark, gennem indgåelse af fælles aftaler og overenskomster.<br />
Arbejdsgiverne har tydeligt tilkendegivet, at de ikke kan leve<br />
med de nuværende regler. Problemet er derfor ikke løst. Løsningen<br />
skal findes på mere normal vis ved overenskomstforhandlingerne<br />
i 2008. Etf modtager medlemmernes krav til<br />
overenskomstforhandlingerne i både stat, regioner og kommuner<br />
frem til 18. juni 2007.<br />
Læs mere om strejken på www.etf.dk/sosu-strejke •<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l 19
Nordisk kongres 2007<br />
Nordisk kongres 2007<br />
1100 skandinaviske ergoterapeuter deltog i dagene 19. og 20. april 2007 på Nordisk kongres i Stockholm.<br />
En kongres der kan karakteriseres som faglig bred med et forskningsmæssigt højt niveau, samt en stærk<br />
tendens hen imod at praksisrelatere forskningsresultater.<br />
En lang række områder blev belyst, fra hjælpemiddelområdet til ergoterapi inden for neurologien, ældreog<br />
børneergoterapi til begrebs- og professionsudvikling og samarbejdet med klienter.<br />
Svensk forskning inden for ergoterapi var flot repræsenteret, men danske ergoterapuerkolleger bidrog også til<br />
det vidtfavnende program med seks posters og 12 præsentationer af abstract.<br />
Se abstracts på: www.fsaakademikerhuset.se<br />
Afhandlinger fra svenske doktorafhandlinger i ergoterapi kan downloades fra svenske universiteter.<br />
Vi bringer en dækning af kongresen, som er skrevet af Tomas Lundenmark,<br />
redaktør af det svenske Arbetsterapeuten.<br />
Masser af forskning<br />
– lige til at bruge i praksis<br />
Nordisk kongres leverede et tætpakket program med et omfangsrigt bud<br />
på aktuel forskning, hvor meget af det udmærkede sig ved at være sat i<br />
direkte relation til, hvordan det kan bruges i praksis<br />
Af Tomas Lundenmark, redaktør<br />
Foto Randi Chrisman<br />
Nordisk ergoterapi befann sig i fokus under två dagar i april då<br />
Nordisk kongress och At-forum genomfördes i Stockholm.<br />
Över 1100 ergoterapeuter från de fem nordiska länderna förvandlade<br />
Stockholmmässans utställningshallar till en dynamisk<br />
samlingsplats för ergoterapeutisk kompetens.<br />
Ett stort antal seminarier, workshops och posterspresentationer<br />
gav ett brett spektrum av vad som händer inom ergoterapi<br />
i Norden.<br />
Redan i öppningen anslogs tonen av framåtskridande och<br />
nytänkande. Inga-Britt Lindström, ordförande i det arrangerande<br />
svenska förbundet för arbetsterapeuter lyfte fram den nordiska<br />
dimensionen i sitt öppningsanförande.<br />
– I alla nordiska länder har vi en aktiv och engagerad yrkeskår<br />
som bidrar till utvecklingen av vårt ämne och vår profession<br />
och inte minst till att våra metoder blir säkra och effektiva<br />
för dem, som har behov av våra insatser. Alla ni som i ert arbete<br />
tillämpar dessa kunskaper skapar den goda och säkra vård<br />
och rehabilitering som arbetsterapeuterna varje dag erbjuder,<br />
sade Inga-Britt Lindström.<br />
– Kompetensutveckling handlar ju om att få ny kunskap. Nya<br />
krav kommer hela tiden att ställas, eftersom samhällsutvecklingen<br />
kommer att kräva detta. För att möta framtidens utmaningar<br />
måste vi ha breddad och fördjupad kompetens. Utan<br />
kompetensutveckling kommer de anställda inte att ha förutsättningar<br />
att se till att den egna organisationen kan leva upp till<br />
målen för verksamheten vare sig på kort eller lång sikt.<br />
– Både AT-forum och Nordisk kongress ger oss utmärkta möjligheter<br />
att få veta vad som händer inom forskning och utveckling,<br />
att få ny kunskap, att skapa nätverk och få bekräftat att just<br />
vår verksamhet ligger rätt i tiden, sade Inga-Britt Lindström.<br />
Psykiatri, delagtighed og sprog<br />
Programkommittén bakom nordisk kongress och AT-forum hade<br />
valt ut det mest framträdande dragen inom forskning och<br />
praxis just nu. Med dr Ann-Britt Ivarsson vid arbetsterapeututbildningen<br />
på universitetet i Örebro tyckte sig kunna spåra flera<br />
intressanta trender i utbudet.<br />
– Arbetsterapi inom psykiatri var i år mycket synlig på nordisk<br />
kongress/AT-forum. Det återspeglades både i ett stort antal<br />
presentationer och miniseminarium, men också i det samtal<br />
mellan de nordiska ländernas förbundsordföranden som hölls<br />
på psykiatritemat.<br />
Ett annat tydligt inslag var att begreppet ”Delaktighet” har<br />
slagit igenom stort inom arbetsterapi. Begreppet används av<br />
många, och det diskuteras och granskas också kritiskt av företrädare<br />
inom yrkeskåren.<br />
20 l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007
Tommy Arnløv Jørgensen og Janna Sylvestersen<br />
Birgitta Bernspång<br />
Deltagere fra de nordiske lande viste stor tilfredshed med de brede<br />
program. Tommy Arnløv Jørgensen, lærer på CVU Vest, sagde: Her har<br />
man mulighed for at knytte kontakter og samle mailadresser med andre<br />
inden for forskningsfeltet. Han blev suppleret af kollegaen Janna<br />
Sylvestersen, CVU Nordjylland: Man får know-how, indblik i forskningsfelterne<br />
og inspiration til, hvad vi skal gøre i uddanelsesområdet.<br />
– Intet menneske kan blive tvunget til at udføre opgaver eller<br />
aktiviteter, som ikke har relevans for hans eller hendes hverdag.<br />
Sådan sagde Birgitta Bernspång, professor i arbetsterapi vid<br />
Umeå Universitet, i sin åbningstale på Nordisk kongres, hvor<br />
hun på fornem provokerede vis opfordrede ergoterapeuter til at<br />
se på den professionelle indsats med selvkritik. Hun opfordrede<br />
blandt andet til altid at huske:<br />
• Vi är problemlösare, därför måste vi vara flexibla<br />
• Vi är klient-centrerade, därför är vi bra på att lyssna, aktivt lyssna<br />
• Vi bistår med professionella förslag på åtgärder<br />
• Vi är fokuserade på de aktiviteter/uppgifter som klienten vill<br />
fokusera på.<br />
Se den fulde artikel på www.etf.dk/fagdatabase, søg på<br />
Bernspång<br />
Ann-Britt Ivarsson tyckte sig också spåra likheter mellan de<br />
nordiska länderna, när det gäller det gemensamma arbete att<br />
bli tydligare i vårt professionella språk.<br />
Presentationer under kongressdagarna visade, att det i flera<br />
nordiska länder pågår arbete med att tydliggöra de centrala<br />
begreppen inom arbetsterapi relaterat till de nationella språken.<br />
I utställningshallarna visades hjälpmedel och behandlingsutrustning.<br />
Arrangörslandet dominerade bland besökarna<br />
som brukligt är i de nordiska sammanhangen. Av 1100 arbetsterapeuter<br />
kom cirka:<br />
• 1000 från Sverige<br />
• 38 deltagare från Danmark<br />
• 37 från Norge<br />
• 16 från Finland<br />
• 10 från Island<br />
Den svenska dominansen återspeglades också i presentationer<br />
och posters.<br />
– Det är naturligt att arrangörslandet dominerar, anser Gunner<br />
Gamborg, landsformand i <strong>Ergoterapeutforeningen</strong> i Danmark.<br />
– Förklaringen till det är först och främst ekonomisk. Deltagarna<br />
har inte råd att betala ur sin egen ficka. Ett deltagande<br />
på nordisk kongress för en dansk ergoterapeut, med resor, logi<br />
och konferensutgifter, kostar upp mot 10.000 kr. En annan förklaring<br />
till dominansen är, att Sverige har kommit längst i vetenskaplig<br />
utveckling av de nordiska länderna. Vi har inte samma<br />
volymer av disputerade i Danmark och Norge, siger Gunner<br />
Gamborg.<br />
Fremtidens kongresser<br />
Däremot är han inte säker på om mötesformen med breda<br />
kongresser är hållbar i framtiden.<br />
– Den form av kongresser, vi har i dag, med ett mycket stort<br />
och brett utbud, som ger deltagarna lite om mycket kan visserligen<br />
ge mycket stimulans och många intresseväckande intryck.<br />
Men frågan är hur länge arbetsgivaren kommer att vara intresserad<br />
av att betala. Den enskilde arbetsterapeuten blir mer och<br />
mer specialiserad och söker också främst ny kunskap inom sitt<br />
eget kompetensområde. Det för med sig att arbetsgivaren prioriterar<br />
kompetensutbildningen inom det smala specialistområdet<br />
i stället.<br />
– Breda kongresser är fantastiska upplevelser för oss som<br />
har privilegiet att vara med på dem, men för den enskilda arbetsplatsen<br />
kan det finnas andra ekonomiska prioriteringar.<br />
Därför är det viktigt att vi också i fortsättningen lyckas göra nordisk<br />
kongress till arrangemang som är intressanta för såväl arbetsgivarna<br />
som praxis och forskning, säger Gunner Gamborg.<br />
•••<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l 21
Nordisk kongres 2007<br />
Svensk forskning var flot repræsenteret, men danske ergoterapeuter bidrog<br />
også med i alt seks posters og 12 præsentationer af abstract.<br />
Kompetenceudvikling er en nødvendighed i et samfund,<br />
der hele tiden stiller nye krav til udvikling. Både<br />
AT-forum og Nordisk kongres er en mulighed for at få<br />
fingeren på pulsen i forhold til forskning og netværk,<br />
sagde den svenske formand Inga-Britt Lindström.<br />
Psykiatri i Norden<br />
– hvad kan vi lære af hinanden<br />
Arbetsterapi och psykiatri var ett av många områden som<br />
ventilerades på Nordisk kongress. På psykiatritemat arrangerades<br />
också den enda debatten mellan företrädare för de fem<br />
nordiska förbundens fackliga organisationer, samt en representant<br />
för psykiatrin.<br />
Temat för debatten var ”Psykiatri i Norden – vad vi kan lära<br />
av varandra”. Ordförandena för ergoterapeutföreningarna i<br />
Danmark, Norge, Finland, Island och Sverige medverkade.<br />
Debatten leddes av direktör Anders Lönnberg, erfaren sjukvårdspolitiker<br />
i Stockholm.<br />
Gunner Gamborg, landsformand i Danmark, konstaterade,<br />
att utvecklingen i Danmark, gått samma väg som i Sverige.<br />
De stora mentalsjukhusen har stängts, och patienterna slussats<br />
ut i samhället. Vad som nu komplicerat situationen är<br />
den nya kommunreformen, som inneburit att vårdperspektivet<br />
förflyttats från regional till lokal nivå.<br />
– Det råder osäkerhet om var rehabiliteringsansvaret ligger.<br />
Fördelen med det är att dessa frågor nu verkligen hamnat i<br />
fokus för intresset. Men rehabiliteringsplanen omfattar inte<br />
psykiatri. Det har blivit ett större avstånd mellan var patienterna<br />
behandlas och lever, sagde Gunner Gamborg.<br />
Frågan för arbetsterapeuterna, som han såg det, var, om<br />
de skulle vara sjukdomsbehandlare eller se till att patienterna<br />
kunde leva ett gott liv.<br />
– Nedtrappningen av psykiatrin har gått alldeles för fort i<br />
Norge, framhöll Karin Vikse Olsen.<br />
– På Island har diskussionen inom psykiatrin blivit öppnare,<br />
och man har satsat på så kallade Fountain House, där samarbetet<br />
innefattar hela familjen. Inriktningen är även här att<br />
man skall gå från sjukhuset till ett socialt liv. Antalet arbetsterapeuter<br />
har fördubblats men vi är ändå inte tillräckligt många,<br />
sade Lilja Ingvarsson.<br />
Medicinsk og social indstilling<br />
Moderator Anders Lönnberg ledde in diskussionen på den inbyggda<br />
konflikten mellan medicinsk och social inställning till<br />
problemet.<br />
– Vi måste alltid utgå från människan, framhöll Inga-Britt<br />
Lindström. Med ett utpräglat och systematiserat teamsamarbete<br />
blir insatserna bättre och de professionella rollerna tydligare.<br />
Ibland verkar läkarna vara långt borta men de måste inse<br />
att alla måste vara med. Vi får heller aldrig glömma bort att<br />
ha fokus på patienten. Det handlar naturligtvis också om pengar.<br />
Personer med psykiatriska problem är en mycket sårbar<br />
grupp.<br />
Se mere side 23.<br />
•••<br />
22 l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007
Få styrket dit<br />
PERSONLIGE<br />
LEDERSKAB<br />
<strong>Ergoterapeutforeningen</strong> forsætter sit arbejde med fokus<br />
på ledelse, lederskab og lederrollen. Foreningen har udviklet<br />
nye tilbud til dig, der er leder og medlem af <strong>Ergoterapeutforeningen</strong>.<br />
Du vil derfor i den kommende tid have<br />
mulighed for at deltage i en række lederudviklingsforløb.<br />
På de følgende sider kan du se, hvad vi kan tilbyde dig<br />
af helt nye aktiviteter, og hvilke igangværende vi fortsætter<br />
med at udbyde.<br />
Går du og spørger dig selv:<br />
Hvem er jeg som leder? Hvilke talenter har jeg? Hvorfor<br />
er jeg leder, og hvilken forskel ønsker jeg at gøre? Hvad<br />
er mine værdier, mine ambitioner og drømme? Hvordan<br />
bringer jeg bedst muligt mine og andres talenter i spil?<br />
Og hvordan kan jeg manifestere det hele i praksis, så jeg<br />
samtidig får min arbejdsplads med mig?<br />
Så vil du helt sikkert finde inspiration i de lederaktiviteter,<br />
<strong>Ergoterapeutforeningen</strong> tilbyder. Find det hele på de<br />
næste fire sider – lige til at tage ud og gemme.<br />
Få meget mere at vide hos konsulent Lars Astrup<br />
på tlf. 33 41 47 00, mail: la@etf.dk<br />
Eller på www.etf.dk/leder<br />
Mentorforum<br />
Er du er en yngre ergoterapeutleder, der har brug for<br />
personlig udvikling, karriererådgivning og inspiration,<br />
så er Mentorforum måske noget for dig. <strong>Ergoterapeutforeningen</strong><br />
og Danske Fysioterapeuter gennemfører for<br />
anden gang et Mentorforum, som består af ledende<br />
ergoterapeuter og fysioterapeuter fra sygehuse, kommuner<br />
og privat praktiserende virksomheder. Tilbudet<br />
er gratis og formålet er at give yngre ledende ergotera-<br />
peuter mulighed for at få adgang til personlig sparring<br />
og rådgivning.<br />
Mentorforum starter med sit andet hold den 22. november<br />
2007. Se mere på www.etf.dk/mentorforum<br />
Tilmelding senest mandag den 20. september 2007<br />
Udviklingsforløb for nyere ledere<br />
Vil du skærpe din lederstil? <strong>Ergoterapeutforeningen</strong> og<br />
Danske Fysioterapeuter gennemfører i samarbejde for andet<br />
år i træk et lederudviklingsforløb for yngre ledere. Forløbet<br />
tager afsæt i lederrollen i forhold til personlig lederstil,<br />
grupper, kommunikation, forandring og følgeskab.<br />
Lederudviklingsforløbet består af tre moduler á to dage.<br />
Før opstart gennemfører man en personlighedstest.<br />
Udviklingsforløbet starter i februar 2008 og forløber<br />
frem til slutningen af maj 2008. Udviklingsforløbet er<br />
gratis.<br />
Se mere om tid og sted på www.etf.dk/lederkurser<br />
Tilmeldingsfrist er fredag den 9. november 2007
konference<br />
Lederrollen i forandring<br />
Kom og deltag i en dag, der giver indsigt og fordybelse i, hvordan du håndterer og<br />
gennemfører forandringsprocesser ud fra et organisatorisk og personligt perspektiv<br />
Velkommen til <strong>Ergoterapeutforeningen</strong>s konference for ledende<br />
ergoterapeuter!<br />
Vi håber, du har lyst til at deltage i konferencen, der har til<br />
formål at give ledende ergoterapeuter eller koordinatorer<br />
indblik i, hvordan man kan håndtere og gennemføre forandringsprocesser<br />
ud fra et organisatorisk og personligt<br />
perspektiv.<br />
På konferencen vil vi give dig indsigt i:<br />
• Lederens rolle i forandringsprocessen<br />
• Ledelse i Dream Society<br />
• Fagprofessionel ledelse<br />
• Ledelse på tværs af faggrupper<br />
• Ledelse og følgeskab<br />
• Lederen som menneske<br />
• Strategisk og politisk ledelse samt forandringsledelse<br />
Konferencen sigter også på, at du som deltager får styrket<br />
dine kompetencer inden for motivation, modstand mod forandring,<br />
konflikthåndtering, kommunikation, ændringsstrategier,<br />
medarbejderinvolvering og borgerinddragelse.<br />
Konferencen henvender sig primært til ergoterapeuter, der er<br />
ansat i en leder- eller koordinatorstilling. Andre ledelsesfunktioner<br />
inden for sundhedsområdet er selvfølgelig velkomne.<br />
Konferencen afholdes den 20. september 2007,<br />
kl. 9.00 – 16.50 på Nyborg Strand, Nyborg.<br />
Det koster 650 kroner at deltage. Prisen dækker<br />
forplejning og materiale under konferencen.<br />
Tilmeldingsfrist er senest fredag den 2. juli på:<br />
www.etf.dk/lederkonference<br />
Program<br />
Kl. 09.00 - 09.30 Ankomst, morgenmad<br />
Kl. 09.30 - 09.45 Velkomst v/ Gunnar Gamborg, landsformand, <strong>Ergoterapeutforeningen</strong><br />
Kl. 09.45 - 10.45 Transformationsledelse – lederens rolle under forandring<br />
v/ Birgitte Bonnerup, autoriseret psykolog med speciale i arbejds- og organisationspsykologi<br />
Kl. 10.45 - 11.00 Pause
Workshop<br />
• Workshop A: Ledelse i forandringsprocessen. Workshoppen<br />
tager udgangspunkt i Hammel Neurocenter, hvor du<br />
præsenteres for en konkret og praktisk synsvinkel i forhold<br />
til gennemførelse af forandringer. V/ Lis Kleinstrup, ledende<br />
ergoterapeut, Hammel Neurocenter.<br />
• Workshop B: Håndtering af modstand mod forandring.<br />
Workshoppen arbejder med håndtering af modstand og<br />
konflikter i forbindelse med organisationsforandringer.<br />
V/ Gitten Hammerberg, organisationskonsulent, Hammerberg<br />
organisationsudvikling.<br />
• Workshop C: Forandringer kræver vedholdenhed.<br />
Workshoppen sætter fokus på strategisk og politisk<br />
ledelse, inddragelse og ledelse af medarbejdere samt<br />
lederens rolle i forhold til borgerne under forandringsprocesser<br />
i en kommune. V/ Dorte Olsen-Kludt, ledende<br />
ergoterapeut, Social- og psykiatrichef, Lolland kommune.<br />
Læs mere om workshoplederne på:<br />
www.etf.dk/lederkonference<br />
Kl. 11.00 - 12.00 Hvordan viser lederen sig som menneske. Ledere skal have mod til at ville se på sig selv<br />
både kritisk og anerkendende, og de skal være i en stadig dialog med sig selv og andre. De skal finde<br />
deres ægte selv som vejen til at gøre ledelse menneskelig, så de ikke ender som robotter, som hele tiden<br />
føler sig presset til at følge de nye modebølger. Ledere skal lære, hvad lederskab er, så de kan tage stilling<br />
og vælge til og fra ud fra et professionelt og menneskeligt blik på organisation og ledelse. V/ Poula Helth,<br />
cand.scient.adm., ledelseskonsulent, PHR Ledelse Aps.<br />
Kl. 12.00 - 13.00 Frokost<br />
Kl. 13.00 - 14.00 Vælg workshop A, B eller C<br />
Kl. 14.00 - 14.30 Pause<br />
Kl. 14.30 - 15.30 Fortsættelse af workshop A, B eller C<br />
Kl. 15.30 - 16.50 Ledelse i Dream Society – Opsamling af dagens forløb med fokus på ledelse i fremtiden<br />
v/Anne Skare Nielsen, idémager og fremtidsforsker, Futurenavigator<br />
Læs mere om de enkelte foredragsholdere på www.etf.dk/lederkonference
Coaching for koordinatorer og ledere<br />
Som noget nyt tilbyder <strong>Ergoterapeutforeningen</strong> nu<br />
fire kursuseftermiddage i coaching. Formålet er at<br />
styrke den enkelte leder eller koordinators kommunikative<br />
kompetencer gennem brug af coaching.<br />
Kurset afvikles i alle Etf´s regioner<br />
Målet med kursusforløbet er:<br />
• At anvende coaching som samtale- og udviklingsmetode<br />
for lederen selv og for andre<br />
• At mestre samtaler, der skaber udvikling af faglige og<br />
personlige kompetencer<br />
• At spørge og lytte på en måde, der hjælper andre til<br />
selv at finde svaret og løse problemer<br />
• At tage hånd om egen selvudvikling og personligt ståsted<br />
som leder<br />
• At efterfølgende indgå i et netværk mellem deltagerne<br />
på kurset<br />
Målgruppe<br />
Kurset henvender sig til ergoterapeuter, som til dagligt<br />
varetager en ledelsesfunktion.<br />
Indhold<br />
Forløbet afvikles over fire kursuseftermiddage. Hver kursusdel<br />
består af en halv undervisningsdag i tiden 12.00-<br />
17.00. Som deltager skal I coache hinanden, hvilket kræver<br />
en aktiv medvirken af den enkelte. Deltagerne skal<br />
også være indstillet på at arbejde med egne hjemmeopgaver<br />
mellem kursusdelene.<br />
Undervisere<br />
Coach og underviser på modulforløbet er Tove Christensen,<br />
konsulent, Nordlys og Lars Astrup, konsulent i <strong>Ergoterapeutforeningen</strong>.<br />
Tid/Sted<br />
Kurset gennemføres tre gange i perioden efterår 2007 til<br />
2009. Der afholdes et kursusforløb i hver af <strong>Ergoterapeutforeningen</strong>s<br />
regioner.<br />
Pris<br />
Det koster 995-, kr. pr. person inkl. udlevering af undervisningsmateriale<br />
og en coachingbog.<br />
Der betales ikke godtgørelse for tabt arbejdsfortjeneste<br />
og transportudgifter.<br />
Tilmeldingsfrist<br />
Deltagelse i Region Syd – 13. juli, 2007<br />
Deltagelse i Region Midt-Nord – 11. juli 2008<br />
Deltagelse i Region Øst – 20. december, 2007<br />
Se mere om tilmelding, tid, sted og tidsforløb på<br />
www.etf.dk/lederkurser<br />
Teamudvikling og ledelse<br />
Som leder og koordinator skal du kunne håndtere<br />
kaos og balancere mellem forskellige roller uden at<br />
miste troværdighed. Derfor tilbyder foreningen et<br />
helt nyt kursus om teamudvikling og ledelse. Kurset<br />
afvikles i alle Etf´s regioner<br />
Formålet med kurset er at give koordinatorer og ledere<br />
større indsigt i egne og andres præferencer i forhold til<br />
adfærd og reaktionsmønstre, når dagligdagens udfordringer<br />
spidser til. Kurset henvender sig til ergoterapeuter,<br />
som til dagligt varetager en koordinator- eller lederrolle.<br />
Indhold<br />
Forløbet afvikles over fire procesdele:<br />
• Udfylde en JTI teamtest via Internettet og en individuel<br />
og personlig tilbagemelding af testen, hvor fokus er<br />
fremtidsorienteret<br />
• Coach-samtale via telefonen – 1½ time<br />
• Coach-samtale via telefonen – 1½ time<br />
• Netværksdag<br />
Underviser<br />
Coach og underviser på procesforløbet er Lars Astrup,<br />
konsulent i <strong>Ergoterapeutforeningen</strong>.<br />
Tid og sted<br />
Kurset gennemføres tre gange i perioden efterår 2007 til<br />
2009. Der afholdes et kursusforløb i hver af <strong>Ergoterapeutforeningen</strong>s<br />
regioner.<br />
Pris<br />
Det er gratis at deltage i kursusforløbet. Der betales ikke<br />
godtgørelse for tabt arbejdsfortjeneste og transportudgifter.<br />
Tilmeldingsfrist<br />
Deltagelse i Region Midt-Nord – 10. august 2007<br />
Deltagelse i Region Øst – 15. august 2007<br />
Deltagelse i Region Syd – 14. december 2007<br />
Se mere om tilmelding, netværksdage, tid, sted og<br />
tidsforløb på www.etf.dk/lederkurser
Nordisk kongres 2007<br />
Nordisk Kongres gav også mulighed for at træffe kolleger og danne netværk.<br />
Deklaration fra Nordisk kongres<br />
I tilslutning til debatten ”Psykiatri i Norden – vad kan<br />
vi lära av varandra?” udsendte formændende for de<br />
nordiske ergoterapeutforbund følgende fælles deklaration<br />
om psykiatriområdet<br />
”Psykiska problem är ett av de största gemensamma<br />
samhällsproblemen i Norden. Årligen sjukskrivs och förtidspensioneras<br />
hundratusentals människor i våra länder<br />
med psykiska diagnoser. Vi vet, att bakom arbetslöshet,<br />
bostadssociala- och missbrukarproblem och självmord<br />
också döljer sig psykisk sjukdom.<br />
Vi anser, att arbetsterapin har mycket att tillföra de psykiatriska<br />
verksamheterna, då vi har utvecklat ett klient – och patientorienterat<br />
arbetssätt, som gör, att människor inte passiviseras<br />
utan kan återgå i aktivitet och arbete. Detta är lika viktigt<br />
för den enskilda individen som för samhället i stort vilket<br />
bland annat den svenska Psykiatriutredningen visat.<br />
Vi har idag bedömnings- och arbetsinstrument, som vi vill<br />
utveckla, men båda resursbrist, brist på utbildning och<br />
ibland dokumentationsförbud hindrar en utveckling, som<br />
skulle komma psykiatrin och dess patienter och anhöriga<br />
till del.<br />
Vi ser att ett samarbete mellan de nordiska länderna kan<br />
inspirera till handling och till spridandet av goda exempel.<br />
Vi kan och bör lära av varandra.<br />
Det är därför ett område, som politiker och ansvariga myndigheter<br />
i våra respektive länder måste prioritera högst upp<br />
på dagordningen och tillföra ekonomiska, mänskliga och<br />
kunskapsmässiga resurser”.<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l 23
fagligt<br />
bachelor<br />
Af ergoterapeuterne Annika Kampff Frederiksen,<br />
Tanja Schøller Nord, Nina Kihlstrøm Rasmussen<br />
og Soffi Rasmussen<br />
Samtale som motiverende redskab<br />
Metoden Motivationssamtalen har konkrete anvisninger på, hvordan motivation kan<br />
fremmes gennem samtale og bidrage til den ergoterapeutiske intervention. I et interview<br />
med Gary Kielhofner støtter han anvendelsen af Motivationssamtalen i ergoterapi<br />
Indimellem støder vi, som ergoterapeuter,<br />
på klienter, der opleves som<br />
”ikke motiverede” for at indgå i interventionen<br />
og i de tilrettelagte aktiviteter.<br />
Vi vrider vores hjerner, vi søger at<br />
forstå klientens motivation, og vi tilrettelægger<br />
aktiviteter, som vi håber kan<br />
vække klientens motivation.<br />
Denne artikel bygger på et bachelorprojekt,<br />
der har beskæftiget sig med<br />
brugen af Motivationssamtalen i ergoterapi.<br />
Baggrunden for undersøgelsen udspringer<br />
af en undren over:<br />
• Hvad er Motivationssamtalen for<br />
en metode?<br />
• Passer den sammen med de værdier,<br />
der lægges vægt på i ergoterapi?<br />
• Kan den bidrage med noget nyt til det<br />
ergoterapeutiske arbejde med<br />
motivation?<br />
Sådan gjorde vi<br />
Undersøgelsen er opdelt i to og bygger<br />
på en teoretisk og en kvalitativ undersøgelse.<br />
Den teoretiske undersøgelse er en analyse<br />
af Motivationssamtalen og udvalgte<br />
dele af Model of Human Occupation.<br />
Formålet med analysen var at undersøge,<br />
hvorvidt Motivationssamtalen<br />
kan supplere MOHO og dermed ergoterapeutisk<br />
intervention.<br />
Den kvalitative undersøgelse bygger<br />
på fem interviews med ergoterapeuter,<br />
hvoraf nogle havde erfaringer med brugen<br />
af Motivationssamtalen, andre havde<br />
kendskab til denne.<br />
Formålet med den kvalitative undersøgelse<br />
var at afdække ergoterapeuternes<br />
tanker om brugen af Motivationssamtalen<br />
i ergoterapeutisk intervention.<br />
Motivation opstår i forholdet<br />
mellem terapeut og klient<br />
Klientens motivation er essentiel for ergoterapi,<br />
men ergoterapeuter oplever<br />
indimellem ikke at kunne vække klientens<br />
motivation i interventionen.<br />
Ifølge MOHO er målet for den ergoterapeutiske<br />
intervention at muliggøre<br />
forandring. Forholdet mellem terapeut<br />
og klient beskrives her som vigtig for<br />
klientens motivation, men ikke som<br />
den afgørende faktor for forandringen.<br />
I Motivationssamtalen ses forholdet<br />
mellem terapeut og klient som den afgørende<br />
faktor for fremkaldelse af klientens<br />
motivation og dermed for forandring.<br />
Motivationssamtalen hævder, at terapeuten<br />
kan bruge samtale og dermed<br />
forholdet mellem terapeut og klient til<br />
at fremme motivation og den tilbyder<br />
tillige konkrete anvisninger på, hvordan<br />
terapeuten skal gribe det an.<br />
Et nyt syn på de<br />
ikke-motiverede klienter<br />
Undersøgelser viser, at klienter, der<br />
fremstår som ”ikke motiverede” ofte<br />
opfattes som svære at hjælpe (Heras, C.<br />
G., Llerena, V. & Kielhofner, G., 2003).<br />
I den forbindelse kan Motivationssamtalen<br />
bruges som et redskab til at forsøge<br />
at nå disse klienter. Forfatterne bag<br />
bogen ”Motivationssamtalen” argumenterer<br />
for et alternativt syn på de<br />
”ikke motiverede” klienter, hvor manglende<br />
motivation i stedet kan ses som<br />
ambivalens overfor eller modstand<br />
mod den forandring, som interventionen<br />
sigter mod.<br />
Der har tidligere i sundhedssystemet<br />
været tendens til at opfatte ambivalens<br />
som et symptom på sygdom og dermed<br />
som en patologisk tilstand. Det er dette<br />
syn, Motivationssamtalen gør op med.<br />
Som ergoterapeuter støder vi til tider<br />
på klienter, der fremstår ambivalente.<br />
Klienten kan være bevidst om, at en aktivitet<br />
er hensigtsmæssig at deltage i,<br />
men på den anden side kan klienten have<br />
forbehold, som kan komme til udtryk<br />
igennem modstand som eksempelvis<br />
undskyldninger, tøven eller ved<br />
kun at fremhæve ulemperne ved en<br />
forandring.<br />
Det kan falde naturligt at prøve at<br />
løse denne modstand ved at forsøge at<br />
overbevise klienten og lægge vægt på<br />
fordelene ved en forandring og undgå at<br />
tale om ulemperne.<br />
I Motivationssamtalen opfattes ambivalens<br />
som en naturlig del af forandring,<br />
og som noget, der skal afklares,<br />
før forandring kan finde sted.<br />
Projektets undersøgelser har vist, at<br />
24 l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007
Resume<br />
Et bachelorprojekt har ud fra to undersøgelser, en teoretisk analyse og fem kvalitative<br />
interviews, søgt at belyse, hvorvidt kommunikationsmetoden Motivationssamtalen kan supplere<br />
det ergoterapeutiske arbejde med at fremme klienters motivation for forandring. Projektets to<br />
undersøgelser samt interview med Gary Kielhofner peger på, at Motivationssamtalen kan tilbyde<br />
konkrete metoder til, hvordan man gennem samtale kan arbejde med at fremme motivation.<br />
det kan være nyt at se på klienter som<br />
ambivalente frem for ”ikke motiverede”.<br />
Én af de interviewede ergoterapeuter<br />
udtaler: ”Det er nyt for mig, at jeg skal<br />
hive fat i ambivalensen”.<br />
Desuden var ergoterapeuterne enige<br />
om, at Motivationssamtalen kan tilbyde<br />
et nyt syn på terapeutens rolle i forhold<br />
til ambivalente klienter.<br />
En ergoterapeut uddyber: ”… som<br />
behandler havde jeg de gode argumenter<br />
og jeg prøvede at sælge min vare. Jeg<br />
fokuserede på de gode ting og skubbede<br />
de dårlige ud. Nu ved jeg, at jeg som terapeut<br />
skal være det rene stykke papir,<br />
hvor klienten kan fortælle om begge sider<br />
af ambivalensen”.<br />
Motivationssamtalen<br />
tilbyder konkrete metoder<br />
I Motivationssamtalen findes mange<br />
konkrete metoder til at få klienten til<br />
selv at sætte ord på sine tanker og følelser,<br />
hvormed klienten kommer nærmere<br />
en afklaring af sin ambivalens og<br />
derved sin situation.<br />
Den kvalitative undersøgelse viser, at<br />
mange af metoderne i Motivationssamtalen<br />
er brugbare i ergoterapi.<br />
En ergoterapeut udtaler: ”… ofte står<br />
vi over for borgere, der er ambivalente<br />
og vi ved ikke, hvordan vi skal tackle<br />
det. Jeg har prøvet at kigge på vaner og<br />
interessetjekliste, men har ikke altid<br />
følt, at jeg kunne komme videre. Motivationssamtalen<br />
bliver et redskab, jeg<br />
kan benytte, når jeg føler, jeg ikke kan<br />
komme videre”.<br />
Som eksempel på en metode i Motivationssamtalen<br />
kan nævnes beslutningsbalancen,<br />
som er et redskab til at<br />
arbejde med ambivalens. Beslutningsbalancen<br />
er et skema, hvor man ser på<br />
fordele og ulemper ved en given forandring,<br />
og gennem dette kan man udforske<br />
og søge at afklare klientens ambivalens.<br />
Udover beslutningsbalancen findes<br />
der i Motivationssamtalen metoder<br />
som reflekterende udsagn og fremkaldelse<br />
af forandringsudsagn.<br />
Ved at benytte de forskellige metoder<br />
får klienten afklaret sin situation, og<br />
det bliver dermed klientens eget valg,<br />
om han eller hun vil gennemgå en<br />
given forandring.<br />
En af ergoterapeuterne udtaler i denne<br />
sammenhæng, at man ved at anvende<br />
Motivationssamtalen kan arbejde<br />
mere klientcentreret, idet man arbejder<br />
med at støtte klienten til at blive mere<br />
bevidst om sin situation.<br />
Resultater understøttes<br />
af Gary Kielhofner<br />
Da Gary Kielhofner var på besøg i Danmark<br />
mødtes vi med ham og drøftede<br />
blandt andet ergoterapeuters anvendelse<br />
af Motivationssamtalen. Gary Kielhofner<br />
ser ikke nogle hindringer for, at<br />
ergoterapeuter anvender Motivationssamtalen.<br />
Han udtaler:<br />
”The situation that you have is that<br />
you have a tecnique (Motivationssamtalen)<br />
that fills some of the gaps that are<br />
currently there in the field (ergoterapi)”.<br />
Han uddyber:<br />
“...some of the things in Motivational<br />
Interviewing (Motivationssamtalen)<br />
are helpful to occupational therapy”.<br />
Han taler om, at vi i ergoterapi<br />
mangler viden om, hvordan vi specifikt<br />
kan anvende det terapeutiske brug<br />
af selvet i interventionen.<br />
Det er i denne sammenhæng, at han<br />
mener, at Motivationssamtalen kan<br />
bruges, da den som tidligere nævnt<br />
lægger større vægt på terapeutens rolle<br />
i klientens forandringsproces end for<br />
eksempel MOHO.<br />
Han fremhævede dog, at da Motivationssamtalen<br />
alene er en metode til<br />
samtale, har ergoterapifaget behov for<br />
en begrebsmodel, som anviser, hvordan<br />
vi som ergoterapeuter kan anvende<br />
forholdet mellem klient og terapeut i<br />
interventionen. I den sammenhæng<br />
løftede han sløret for, at der til sommer<br />
udkommer en model, som retter sig<br />
mod dette formål.<br />
Modellen beskrives i Therapeutic Use<br />
of Self: A Model of the Intentional Relationsship<br />
af Renee R. Taylor.<br />
For yderligere oplysninger kontakt<br />
Nina Kihlstrøm Rasmussen,<br />
tlf: 49 70 72 71,<br />
mail jensognina@stofanet.dk<br />
Se litteraturlistte på www.etf.dk<br />
Motivationssamtalen<br />
Motivationssamtalen er en klientcentreret kommunikationsmetode, som oprindeligt<br />
blev udviklet inden for psykologien, men i dag benyttes tværfagligt. Metoden anvendes<br />
til at fremme motivation for forandring ved at udforske og afklare ambivalens.<br />
Den består af fire grundprincipper:<br />
• Udtrykke empati, ved at anerkende og respektere klientens tanker og følelser<br />
• Tydeliggørelse af diskrepans, hvor afstanden mellem klientens nuværende situation<br />
og ønskelige fremtid tydeliggøres<br />
• Gå med modstand, hvor terapeuten undgår at argumentere for forandring,<br />
men følger klienten i dennes modstand ved for eksempel at vende og omfortolke<br />
modstanden<br />
• Fremme af self-efficacy, hvor klienten støttes i troen og håbet på, at forandring<br />
er mulig<br />
•<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l 25
fagligt<br />
ABC-KONCEPTERNE<br />
Af ergoterapeut Hanne Gårsdal Lauridsen, tv.<br />
og fysioterapeut Signe Vinter Mølgaard, th.<br />
Børnecenter for Rehabilitering<br />
Skab stabilitet i rehabilitering til<br />
børn med erhvervet hjerneskade<br />
Børn med erhvervede hjerneskader modtager i mange tilfælde 24-timers hospitalsrehabilitering<br />
baseret på ABC-koncepterne. Som en konsekvens heraf, er det hensigtsmæssigt<br />
at skabe kontinuitet for barnet og forældrene ved at basere en større<br />
del af den efterfølgende rehabilitering på samme koncepter<br />
På Børnecenter for Rehabilitering har vi<br />
gennemført et projekt om forældreundervisning<br />
i ABC-koncepterne og implementering<br />
af koncepterne i hjemmet.<br />
Vi fik ideen til projektet i 2004 og<br />
indsendte en ansøgning til Socialministeriets<br />
satspulje for; ”Støtte til udviklingsarbejde<br />
til intensivering af optræningsindsatsen<br />
for børn med medfødt<br />
eller erhvervet hjerneskade”.<br />
Ansøgningen blev imødekommet og<br />
resulterede i et to-årigt projekt med fokus<br />
på uddannelse af det tværfaglige<br />
personale og efterfølgende af forældrene<br />
i ABC-koncepterne.<br />
Projektet har desuden fokus på, hvordan<br />
erfaringer fra undervisningen kan<br />
implementeres i hverdagen dels på<br />
Børnecentret, dels i hjemmet.<br />
I denne artikel formidles de foreløbige<br />
erfaringer med undervisning af forældre<br />
og efterfølgende implementering<br />
af principper fra undervisningen i de<br />
enkelte familiers hverdag. Det store<br />
spørgsmål for os terapeuter var dette:<br />
Hvordan medinddrager vi forældrene<br />
i rehabiliteringen af egne børn, uden at<br />
det bliver en uoverskuelig opgave, men<br />
hvor det tværtimod bliver en naturlig<br />
del af de almindelige daglige aktiviteter<br />
og ikke et træningsprogram?<br />
Fokusområder<br />
I projektet arbejdede vi med syv fokusområder,<br />
som vi har erfaring med, at<br />
størstedelen af børnene har problemer<br />
med både på centret og hjemme, og<br />
hvor det er meget oplagt at anvende<br />
ABC-koncepterne:<br />
• Siddestilling<br />
• Forflytning<br />
• Gang<br />
• Hvilestilling<br />
• Spisning/tandbørstning<br />
• Guidning ved dagligdags aktiviteter<br />
(herunder påklædning)<br />
• Tilpasning af aktivitetsniveau<br />
Derudover figurerede nogle indirekte<br />
fokusområder, såsom toiletbesøg, badning<br />
og leg (stilling og placering i rum).<br />
Da vi planlagde undervisning, valgte vi<br />
derfor at tage udgangspunkt i disse em-<br />
26 l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007
ner til at illustrere principper fra de tre<br />
koncepter.<br />
Undervisningen<br />
Indholdet i forældreundervisningen var:<br />
• Kort teoretisk gennemgang af<br />
koncepterne<br />
• Gennemgang af almindelige daglige<br />
aktiviteter, hvor koncepterne kan<br />
benyttes (fokusområderne).<br />
• Praktiske afprøvninger (for eksempel<br />
siddestilling, guidning i daglige aktiviteter).<br />
• Selverfaringsøvelser.<br />
• Valg af fokusområder til<br />
hjemmebesøg<br />
Vi valgte, at forældrene skulle igennem<br />
en række selverfaringsøvelser ud fra en<br />
betragtning om, at man lærer bedst ved<br />
selv at mærke.<br />
Vi havde tilrettelagt cirka en til to<br />
selverfaringsøvelse pr. gang. Forældrene<br />
skulle blandt andet mærke, hvad det<br />
vil sige at have én eller flere sanser påvirket.<br />
En af øvelserne var, at vi gav<br />
dem bind for øjnene, og de iførte sig<br />
store arbejdshandsker. Deres opgave<br />
var at folde et vigtigt dokument og få<br />
det i en konvolut, så det så nydeligt ud.<br />
Vi samlede op på oplevelsen i plenum<br />
og fik synliggjort problemstillingerne<br />
og egne reaktioner, der opstod i<br />
disse situationer. Disse relaterede vi til<br />
deres børns reaktioner.<br />
Undervisningen blev afviklet på tre<br />
aftener fra kl. 17.00-20.00 med cirka<br />
14 dages mellemrum. I undervisningen<br />
deltog 12 forældre, som aktuelt havde<br />
børn i rehabilitering. I forløbet deltog<br />
alle seks terapeuter. To terapeuter forestod<br />
selve undervisningen, mens de<br />
øvrige bistod ved praktiske afprøvninger<br />
og selverfaringsøvelser.<br />
Den sidste undervisningsgang udvalgte<br />
forældrene, sammen med den<br />
behandlingsansvarlige terapeut, ti til<br />
tre af fokusområderne, som de fandt<br />
særligt relevante at modtage vejledning<br />
i på to efterfølgende hjemmebesøg.<br />
De fleste hjemmebesøg blev foretaget<br />
af en ergoterapeut og en fysioterapeut<br />
sammen.<br />
Implementering i hjemmet<br />
Hver familie fik nu et supervisionsforløb<br />
bestående af to besøg i hjemmet.<br />
Ved det første besøg foretog terapeuterne<br />
en konkret analyse af de aktuelle<br />
problemstillinger inden for de valgte<br />
fokusområder, kom med anbefalinger<br />
til hvordan forældrene kunne anvende<br />
principper fra ABC-koncepterne og for<br />
eksempel indrette omgivelserne hensigtsmæssigt.<br />
Et eksempel på en problemstilling<br />
var tilpasning af aktivitetsniveau hos et<br />
uroligt og ukoncentreret barn i forhold<br />
til omgivelserne. Det vil sige med henblik<br />
på for eksempel placering i rum og<br />
stabile referencerammer.<br />
I fællesskab formulerede forældre og<br />
terapeuter mål for de ønskede forandringer.<br />
Terapeuterne udarbejdede en<br />
skriftlig vejledning, i de fleste tilfælde<br />
med illustrative fotos, der opsummerede<br />
aftalerne.<br />
Vi havde til målsætningen valgt at<br />
opstille og effektmåle ud fra GAS (Goal<br />
Attainment Scaling). Vi målte på den<br />
ændrede adfærd hos forældrene.<br />
Efter halvanden til to uger uger kontaktede<br />
terapeuterne forældrene telefonisk<br />
for at samle op på eventuelle<br />
spørgsmål. Efter tre uger aflagde vi<br />
endnu et besøg, hvor målene blev evalueret<br />
og de skriftlige vejledninger revideret<br />
baseret på forældrenes erfaringer.<br />
(Se faktaboks om skriftlig vejledning til<br />
forældrene denne side).<br />
Evaluering<br />
Som led i projektet er der foretaget en<br />
mindre spørgeskemaundersøgelse<br />
blandt de deltagende forældre.<br />
De blev både før og efter forløbet<br />
spurgt om deres oplevelse af at besidde<br />
de nødvendige metoder og rutiner til at<br />
støtte barnet inden for de syv fokusom- •••<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l 27
Foreløbige erfaringer<br />
Det første forløb har givet os terapeuter<br />
mod på at fortsætte.<br />
Potentialet for at omsætte en større<br />
del af principperne fra rehabiliteringen<br />
til børnenes hverdag hjemme er stort.<br />
Det tyder alt på i vores oplevelse af, i<br />
fællesskab med forældrene, at kunne<br />
formulere mål, og i de fleste tilfælde nå<br />
målet på ganske kort tid med anvendelse<br />
af konkret vejledning og tilpasning af<br />
omgivelserne.<br />
Vi oplevede, at forældrene på disse<br />
hjemmebesøg deltog mere aktivt og<br />
med en stor villighed og forståelse for<br />
ændringer i hjemmet. Der var en helt<br />
anden kommunikation mellem terapeuter<br />
og forældre, fordi de nu kendte<br />
noget af den teoretiske baggrund og<br />
havde afprøvet ting i praksis på egen<br />
krop.<br />
Vi erfarede, at GAS er et effektivt<br />
måleredskab at benytte i forbindelse<br />
med forældresamarbejdet.<br />
Vi oplevede et engageret hold forældre,<br />
som ytrede, at de i høj grad har<br />
manglet denne form for viden. Forældrene<br />
kunne se, at de ville have haft<br />
mulighed for at optimere og målrette<br />
samværet med barnet og opfylde barnets<br />
behov noget bedre. Vi har en tro<br />
på, at denne viden også vil komme familierne<br />
til gode, når børnene slutter<br />
rehabiliteringen hos.<br />
Ved undervisningen deltog forældrefagligt<br />
ABC-KONCEPTERNE<br />
råder. Samtidig er de blevet spurgt om<br />
deres aktuelle tilfredshed med deres<br />
færdigheder på områderne. Opgørelse<br />
af disse data afventer endnu en afholdelse<br />
af et undervisnings- og supervisionsforløb<br />
for en ny gruppe forældre.<br />
ne aktivt og bød ind med egne problemstillinger<br />
fra hjemmet. vi skabte i<br />
fællesskab et godt forum for, at den enkelte<br />
kunne blive hørt. Vi oplevede, at<br />
forældrene profiterede af at være sammen<br />
med andre voksne i tilsvarende<br />
situation.<br />
Vi blev opfordret til at gøre forældreundervisningen<br />
til et fast introforløb<br />
for nye forældre på Børnecentret.<br />
Vi er på nuværende tidspunkt i gang<br />
med at undervise andet hold forældre i<br />
forbindelse med projektet, og vi har besluttet,<br />
at det fremover skal være et fast<br />
tilbud til forældre, der har børn i Rehabilitering<br />
på Børnecentret.<br />
Børnecenter<br />
for rehabilitering<br />
Børnecenter for Rehabilitering i Virum<br />
er en selvstændig enhed i Hovedstadsregionen,<br />
tidligere i Københavns<br />
Amt.<br />
Centret tilbyder intensiv eller lokal<br />
rehabilitering i dagtimerne til børn og<br />
unge med erhvervet hjerneskade i fase<br />
3, i hele Østdanmark. Målgruppen er<br />
børn, der som følge af en let, moderat<br />
eller svær hjerneskade har fået vanskeligheder<br />
inden for en eller flere<br />
kompetencer: Kognitivt, socialt, kommunikativt<br />
og motorisk.<br />
Rehabiliteringen varetages af et tværfagligt<br />
team bestående af ergoterapeuter,<br />
fysioterapeuter, psykologer,<br />
socialpædagoger, speciallærere og<br />
talepædagog. Et rehabiliteringsforløb<br />
varer typisk fra et halvt til et helt år.<br />
Se mere på: www.bcfr.dk<br />
Vil du vide mere? Kontakt<br />
Hanne Gårsdal Lauridsen,<br />
hannelauridsendk@hotmail.com,<br />
eller fysioterapeut<br />
Signe Vinter Mølgaard,<br />
sivimo01@hav1.regionh.dk<br />
•••<br />
Undervisningsprogram<br />
Programmerne for aftenerne så sådan ud:<br />
1. aften<br />
• Formål og baggrund for undervisning<br />
og supervision<br />
• Præsentation af ABC-koncepterne<br />
• Præsentation af fokusområder i<br />
undervisningen<br />
• Gennemgang af siddestilling og<br />
forflytninger<br />
2. aften<br />
• Opsamling fra sidste undervisning<br />
• Gennemgang af gang og lejring<br />
• Guidning i daglige aktiviteter<br />
3. aften<br />
• Opsamling fra sidste undervisning<br />
• Spisning/tandbørstning<br />
• Evt. gruppearbejde om et<br />
fokusområde<br />
• Valg af fokusområder til supervision<br />
hjemme<br />
• Planlægning af supervision<br />
• Evaluering af undervisningsforløbet<br />
28 l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007
”Vi oplevede, at forældrene på disse hjemmebesøg deltog mere aktivt og med en stor<br />
villighed og forståelse for ændringer i hjemmet. Der var en helt anden kommunikation<br />
mellem terapeuter og forældre, fordi de nu kendte noget af den teoretiske baggrund<br />
og havde afprøvet ting i praksis på egen krop.”<br />
Projektgruppen<br />
Projektgruppen har bestået af næsten<br />
hele terapeutgruppen, blandt andre<br />
også vikarer samt en ekstern projektkoordinator.<br />
Følgende har deltaget i<br />
længere eller kortere perioder:<br />
Ergoterapeuterne Hanne Gårsdal Lauridsen,<br />
Anne Rasmussen, Anja Westbjerg,<br />
Maria Danielsson, Betina Lassen,<br />
Claudia Vesterbirk. Fysioterapeuterne<br />
Lone Nielsen, Nete Engelbrecht,<br />
Janne Østergård Pedersen, Signe Vinter<br />
Mølgaard.<br />
Projektkoordinator ergoterapeut<br />
Eva Wæhrens.<br />
Skriftlig vejledning<br />
til forældrene<br />
Klientnavn, Dato<br />
Mål:<br />
Overfør passende GAS mål<br />
Fokusområder:<br />
Hvilke problemområder er i fokus under<br />
håndteringen (for eksempel tonuspåvirkning,<br />
hovedkontrol). Klientens<br />
aktive deltagelse i delhandlinger/handlinger.<br />
Vælg et til to områder).<br />
Udgangsstilling:<br />
Hensigtsmæssig udgangsstilling for<br />
klient og personale, gerne illustreret<br />
med foto.<br />
Fremgangsmåde:<br />
Hensyn til fokusområder, sikkerhedsmæssige<br />
hensyn (for eksempel pusher,<br />
smertefuld skulder), rehabiliteringsmetode,<br />
for eksempel Affolter (plejende/<br />
elementær guidning), anvendelse af<br />
hjælpemidler. Eventuelt illustreret med<br />
foto.<br />
Resume<br />
I denne artikel formidles erfaringer<br />
med undervisning af forældre i ABCkoncepterne<br />
og efterfølgende implementering<br />
af ABC-koncepterne i<br />
hjemmene. Undervisningen forløb<br />
over tre aftener med teori, praktiske<br />
afprøvninger og selverfaringsøvelser.<br />
Undervisningen blev fulgt op af to<br />
hjemmebesøg hos hver enkelt familie.<br />
Der blev udarbejdet skriftlige vejledninger<br />
og opstillet mål i forhold til<br />
almindelige daglige aktiviteter med<br />
anvendelse af ABC-koncepterne i<br />
samarbejde med forældrene.<br />
I de fleste tilfælde blev målene opnået<br />
indenfor kort tid. Det tyder på, at<br />
potentialet for at omsætte en større<br />
del af principperne fra rehabiliteringen<br />
i børnenes hverdag hjemme er<br />
stort.<br />
Litteraturliste<br />
• Andersen, Mette M. mfl.: Ergoterapi<br />
og Børn, Udvikling gennem aktivitet.<br />
1 udgave. FADL’s forlag. 2003.<br />
• Affolter, Felicie D: Perception, Interaction<br />
and Language, Interaction og<br />
Daily Living: The Root of Development.<br />
Springer-Verlag Berling Heidelberg.<br />
1991.<br />
• Affolter, Felicie ; Bischofberger, Walter:<br />
Perceptionsforstyrrelser, Affolterkoceptet.<br />
På dansk ved Annette<br />
Kjærsgaard. 1 udgave. Munksgaard,<br />
København. 1996.<br />
• Davies, Patricia M: Fokus på midten:<br />
Selektiv truncussaktivitet i behandlingen<br />
af voksen hemiplegi, på dansk<br />
ved Karen Hastrup og Loa Svendsen.<br />
1.danske udgave, FADL’s forlag,<br />
1993.<br />
• Davies, Patricia M: Skridt for skridt,<br />
En vejledning i behandlingen af<br />
voksne hemiplegikere. På dansk ved<br />
Lidy Drukker Grange og Mette Johansen.<br />
2. udgave. FADL’s forlag.<br />
2003.<br />
• Davies, Patricia M: Vejen frem, Tidlig<br />
rehabilitering efter traumatisk hjerneskade<br />
eller anden alvorlig hjerneskade,<br />
på dansk ved Karen Hastrup<br />
Arentsen og Loa Svendsen., FADL’s<br />
forlag.<br />
• Gyring, Jens; Winkel, Annette;<br />
Wæhrens, Eva: Neurologi og neurorehabilitering,<br />
for ergoterapeuter og<br />
fysioterapeuter. 1.udgave. Munksgaard<br />
Danmark København. 2006.<br />
• Kjærsgaard, Annette: Ansigt, mund<br />
og svælg, Undersøgelse og behandling<br />
efter Coombes-konceptet.<br />
1. udgave. FADL’s forlag 2005.<br />
• Kristensen, Hanne Kaae; Nielsen,<br />
Grethe Egmont: Ergoterapi og hjerneskade.<br />
1.udgave. FADL’s forlag.<br />
1995.<br />
• Stockman, Ida J: Movement and<br />
Action in Learning and Development,<br />
Clinical Implications for Pervasive<br />
Developmental Disorders. Elsevier<br />
Acamemic Press. 2004.<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l 29
fagligt<br />
ABC-KONCEPTERNE<br />
Case<br />
Succes i køkkenet<br />
Af Tina Juul Rasmussen, journalist<br />
Birgit Schnoor husker ganske tydeligt<br />
den første undervisningsaften for forældre<br />
på Børnecenter for Rehabilitering,<br />
hvor hendes datter Louise har været<br />
i genoptræning siden januar 2006.<br />
– Vi blev sat i nogle situationer, som<br />
skulle give os en bedre forståelse for<br />
Louises vanskeligheder og for, hvorfor<br />
terapeuterne gør, som de gør. Vi fik for<br />
eksempel bind for øjnene og skulle gå<br />
ud på gangen og ned af en trappe. Du<br />
anede ikke, hvad der skulle ske, og du<br />
måtte stole fuldt og helt på den person<br />
foran dig. På den måde fik vi en fornemmelse<br />
af ”Gud, man ligger dér i sin<br />
seng og er helt overgivet til fremmede<br />
mennesker, der kommer og gør forskellige<br />
ting ved en”. Det var meget ubehageligt,<br />
husker Birgit Schnoor, som også<br />
oplevede at blive ført ind i et rum med<br />
bind for øjnene. Her skulle hun sætte<br />
sig ned i et hjørne, så hun kunne mærke,<br />
hvordan det var at have to vægge<br />
omkring sig.<br />
– Det skulle jeg for at matche, hvordan<br />
Louise har det – hun har det bedst i<br />
et større forum, hvis hun er placeret<br />
ved en væg.<br />
Rart at kende baggrunden<br />
Louise er ti år og blev i 2005 opereret<br />
på Rigshospitalet for en tumor i hjernen.<br />
Efterfølgende var hun næsten venstre<br />
halvsidigt lammet og havde store<br />
vanskeligheder også i højre side. På<br />
Hvidovre Hospital blev Louise genoptrænet<br />
efter ABC-koncepterne. Det var<br />
derfor kendt stof for både Louise og<br />
hendes forældre, da hun startede sin<br />
rehabilitering på Børnecentret i Virum.<br />
Ud over selverfaringsøvelserne blev<br />
forældrene på de i alt tre aftener blandt<br />
andet undervist i ABC-koncepterne.<br />
Og selvom Birgit Schnoor og hendes<br />
mand altså kendte dem fra Louises tid<br />
på Hvidovre Hospital, blev de alligevel<br />
klogere.<br />
– Et er praksis – se, at det virker –<br />
men det er rart også at kende baggrunden<br />
for, hvorfor man træner sådan i en<br />
bestemt situation. For eksempel med<br />
påklædning var jeg meget imponeret<br />
over, at man lægger så stor vægt på berøring,<br />
at man skal kunne mærke buksebenet<br />
lige så snart det rammer foden,<br />
fordi det giver en god fornemmelse for,<br />
hvad der sker.<br />
I løbet af undervisningsaftenerne<br />
fandt Birgit Schnoor og hendes mand<br />
frem til tre fokusområder, de gerne ville<br />
have hjælpe til på de efterfølgende<br />
hjemmebesøg.<br />
– Vi valgte siddestilling ved spisebordet,<br />
liggestilling i Louises seng, fordi<br />
hun var meget længe om at falde i søvn<br />
om aftenen og sov meget uroligt om<br />
natten og vejledning til at lave ting i<br />
køkkenet, fordi det er Louise meget<br />
interesseret i.<br />
Det var en ergoterapeut, som kom på<br />
besøg hos Louise og hendes familie,<br />
som også tæller to søskende.<br />
– Vi startede ved spisebordet. Ergoterapeuten<br />
så, hvordan Louise sidder, og<br />
på hendes forslag skiftede vi Louises<br />
stol ud til en Trip Trap-stol, som både<br />
giver hende støtte under fødderne og er<br />
hård, så hun kan mærke den mod sin<br />
numse og ryg. Det er godt for Louise at<br />
kunne mærke sin krop. Og selvom vi<br />
har et spisebord med runde hjørner, fik<br />
vi sat hende op mod væggen og lagde<br />
en pack på bordet som støtte til hendes<br />
ene arm. Det gør alt sammen, at hun<br />
sidder bedre og mere roligt ved bordet.<br />
Bager selv kager<br />
Også i køkkenet har Louise oplevet succeser.<br />
– Vi lærte, at hun skal skubbes ind<br />
mod noget hårdt, for eksempel en bordplade<br />
eller væg i hendes ene side, så hun<br />
kan føle, hvor hun er i rummet, og for at<br />
stabilisere hende. Vi fik også guidning<br />
ved forskellige aktiviteter, som kunne<br />
inddrage hendes venstre hånd, for eksempel<br />
at skære frugt. Hun skal have<br />
mest mulig kontakt med bordfladen og<br />
skal guides, ikke med ord, men ved at<br />
føle og mærke. Men allerførst skulle vi<br />
forberede aktiviteten grundigt. Læse opskriften<br />
igennem og finde alle redskaber<br />
og ingredienser frem først. Trip Trapstolen<br />
er også kommet med i køkkenet,<br />
fordi Louise hurtigt bliver træt.<br />
I dag kan Louise bage flere forskellige<br />
kager, lave koldskål og frugtsalat til hele<br />
familien. Stort set alene.<br />
I det hele taget oplever Louises forældre,<br />
at forældreundervisningen har betydet,<br />
at de har kunnet hjælpe Louise, så<br />
hun i dag er gladere, fordi hun kan være<br />
med i hverdagsgøremål i stedet for bare<br />
at sidde og se på.<br />
– Som forældre mener jeg ikke, at vi<br />
kan få guidning nok, for jo mere vi får, jo<br />
bedre forstår vi hende og kan hjælpe. Og<br />
jeg aner ikke, hvor vi havde været henne<br />
uden ABC-koncepterne, konstaterer<br />
Louises mor.<br />
•<br />
30 l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007
Politikark<br />
Politikark om efter- og videreuddannelser<br />
Formelle efter- og videreuddannelser<br />
som kompetenceudvikling for ergoterapeuter<br />
Læs her uddrag af Etf´s politikark om efter- og videreuddannelse<br />
Det mener Etf<br />
Livslang læring og fortsat udvikling af kompetencer er<br />
essentielt for alle. Ingen kan i dag nøjes med grunduddannelsen,<br />
som fundament for et arbejdsliv. Den skal<br />
hele tiden vedligeholdes og udbygges ved, at man<br />
holder sig ajour med nye teorier, metoder og resultater.<br />
Det er nødvendigt, at ergoterapeuter som faggruppe<br />
vedligeholder og udvikler ydelser af høj kvalitet og<br />
samtidig er i stand til at dokumentere indsatsen, både<br />
af hensyn til brugere og beslutningstagere.<br />
Ifølge Autorisationsloven skal ergoterapeuter handle i<br />
overensstemmelse med den til enhver tid almindeligt<br />
anerkendte faglige standard på området. Ergoterapeuter<br />
har selv en forpligtelse til at holde sig fagligt opdateret.<br />
<strong>Ergoterapeutforeningen</strong> mener, at det er arbejdsgivernes<br />
forpligtelse at sørge for, at de nødvendige vilkår<br />
for faglig opdatering er til stede.<br />
<strong>Ergoterapeutforeningen</strong> mener, at ergoterapeuter, uddannet<br />
før uddannelsesreformen i 2001, skal sikres<br />
mulighed for et løft svarende til professionsbachelorniveau.<br />
<strong>Ergoterapeutforeningen</strong> mener, at der generelt er behov<br />
for mere monofaglig og tværfaglig kompetenceudvikling<br />
i form af formaliseret efter- og videreuddannelse<br />
(såsom diplom- og masteruddannelser).<br />
Hvad gør vi<br />
<strong>Ergoterapeutforeningen</strong> giver løbende rådgivning og<br />
vejledning om efter- og videreuddannelse. Medlemmerne<br />
kan få personlig sparring om karriereudvikling.<br />
<strong>Ergoterapeutforeningen</strong> arbejder for etablering af en<br />
dansk masteruddannelse i ergoterapi, ligesom Etf giver<br />
økonomisk støtte til Forskningsenheden for Rehabilitering<br />
og Ergoterapi på Syddansk Universitet, som<br />
varetager ph.d.-uddannelse. Opbygning af et dansk<br />
forskningsmiljø vedrørende ergoterapi er en forudsætning<br />
for etablering af en masteruddannelse.<br />
<strong>Ergoterapeutforeningen</strong> yder interessevaretagelse i<br />
forhold til myndigheder og arbejdsgivere, herunder<br />
især at arbejdsgiverne afsætter tilstrækkelige budgetter<br />
til kompetenceudvikling.<br />
<strong>Ergoterapeutforeningen</strong> støtter medlemmernes udviklings-<br />
og forskningsarbejde via Praksispuljen og<br />
Forskningsfonden.<br />
<strong>Ergoterapeutforeningen</strong> deltager løbende som hørings-<br />
og samarbejdspart i forhold til det lovgivningsmæssige<br />
arbejde. <strong>Ergoterapeutforeningen</strong> har repræsentanter<br />
i studie- og CVU-bestyrelser, ligesom <strong>Ergoterapeutforeningen</strong><br />
indgår i FTF’s og Sundhedskartellets<br />
arbejde på uddannelsesområdet.<br />
Hvad har Etf gjort<br />
<strong>Ergoterapeutforeningen</strong> har støttet etableringen af<br />
diplomuddannelser på CVU’erne.<br />
<strong>Ergoterapeutforeningen</strong> har etableret en specialistgodkendelse<br />
for at understøtte og anerkende behovet for<br />
specialistkompetencer.<br />
<strong>Ergoterapeutforeningen</strong> støttede via Akademiseringspuljen<br />
medlemmers master- og kandidatuddannelse i<br />
perioden 1995-1999.<br />
Værd at vide<br />
Lov om autorisation af sundhedspersoner og om<br />
sundhedsfaglig virksomhed: Bemærkninger til kap. 5,<br />
§ 17: ”Sundhedspersonen skal udvise omhu og samvittighedsfuldhed,<br />
hvilket vil sige at sundhedspersonen<br />
skal handle i overensstemmelse med den til enhver tid<br />
værende almindelige anerkendte faglige standard på<br />
området”.<br />
Læs mere på www.etf.dk/uddannelse.<br />
Læs også <strong>Ergoterapeutforeningen</strong>s politik-ark om ergoterapeutuddannelsen<br />
og om forskning www.etf.dk/367/<br />
”Efter- og videreuddannelse for FTF’ere”, CASA 2005.<br />
”Arbejdsgruppe om fremtidens sundhedsuddannelser”,<br />
Undervisningsministeriet 2006.<br />
Se det fulde politikark på www.etf.dk<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l 31
Ergoterapeuten optager alle læserbreve fra foreningens medlemmer. Debatindlæg må højst<br />
fylde 2.500 tegn uden mellemrum. Læserbreve med injurierende indhold kan afvises. Redaktionen<br />
forbeholder sig ret til at redigere indlægget.<br />
Debat<br />
God ledelse er en investering værd!<br />
FTF har i længere tid arbejdet for at sikre<br />
alle offentlige ledere ret til en anerkendt<br />
og kompetencegivende lederuddannelse<br />
på diplomniveau. Regeringen<br />
skal vise lederne, medarbejdere og borgere<br />
- at ledelse er så vigtig en opgave,<br />
at man i forbindelse med trepartsforhandlingerne<br />
vil investere i at sikre alle<br />
ledere en anerkendt lederuddannelse<br />
på diplomniveau i det eksisterende uddannelsessystem.<br />
Vi kender alle sammen<br />
eksemplerne på, når det går galt -<br />
og hvor dårlig ledelse går ud over borgere<br />
eller ansatte eller bare forhindrer,<br />
at der tænkes nye tanker.<br />
FTF repræsenterer 30.000 ledere fra<br />
især den offentlige sektor, og en ny undersøgelse<br />
viser, at under halvdelen af<br />
lederne i den offentlige sektor har fået<br />
en længerevarende lederuddannelse.<br />
Der er derfor behov for en samlet og<br />
helhedsorienteret investering i uddannelse<br />
på ledelsesområdet. Vi mener, at<br />
lederuddannelse til alle ledere i den offentlige<br />
sektor bør anses som en investering<br />
i fremtiden og ikke som en udgift.<br />
Investeringen vil komme godt igen i<br />
form af bedre kvalitet, bedre arbejdsmiljø,<br />
større medarbejderinddragelse, større<br />
innovationskraft samt bidrage til at<br />
skabe attraktive arbejdspladser, der kan<br />
tiltrække medarbejdere.<br />
Investeringen bliver stor, og den vil kunne<br />
mærkes. FTF’s beregninger viser, at<br />
der vil være behov for, at der i første<br />
omgang skal uddannelse til op imod<br />
15.000 FTF ledere. Det vil koste mindst<br />
en mia. kroner om året de næste 5-6<br />
år. Men investeringen vil kunne betale<br />
sig – ikke mindst hvis vi samtidig sikrer,<br />
at lederne gives indsigt og kompetencer<br />
i offentlig innovation og lærer værktøjer<br />
til nedbringe sygefravær og stress,<br />
der hvert år koster samfundet kolossale<br />
midler.<br />
Trepartsforhandlingerne og kvalitetsreformen<br />
bør også sikre midler til et Akademi<br />
for Praktisk Ledelse. Det skal ikke<br />
være en ny akademisk forskningsinstitution,<br />
men et analyse- og formidlingshus<br />
med fokus på praktisk ledelse og<br />
afsæt i erfaringer fra lederne selv. Der er<br />
behov for et sted, hvor ledernes erfaringer<br />
kan samles, analyseres, og hvor<br />
forskning kan formidles og ny viden<br />
spredes.<br />
Vi foreslår konkret, at regeringen afsætter<br />
100 millioner om året til det formål,<br />
og at et Akademi for Praktisk Ledelse<br />
tilknyttes de kommende 7 professionshøjskoler,<br />
hvor både grunduddannelser<br />
og efteruddannelser samles fremover.<br />
Lad os for en gang skyld være ambitiøse,<br />
så det kan mærkes.<br />
Af Bente Sorgenfrey, formand for<br />
FTF, hovedorganisation for 450.000<br />
offentligt og privat ansatte, blandt<br />
andet 30.000 ledere.<br />
Skal din psykiatriske afdeling<br />
være mere fysisk aktiv?<br />
Nu har du og din afdeling mulighed for at sætte mere fokus på<br />
fysisk aktivitet i hverdagen.<br />
Sundhedsstyrelsen støtter uddannelsen af konsulenter for fysisk<br />
aktivitet, som på baggrund af erfaringerne fra et velafprøvet modelprojekt,<br />
skal implementere fysisk aktivitet på landets psykiatriske<br />
afdelinger.<br />
Samtidig har din afdeling mulighed for at søge medfinansiering<br />
til rekvisitter som fremmer fysisk aktivitet.<br />
Ansøgningsfristen er fredag den 29. juni 2007.<br />
Se mere på:<br />
www.sst.dk/psykiatriogfysiskaktivitet<br />
32 l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007
Kort Nyt<br />
Valg af dødsfaldsdækning – inden 30. juni<br />
En stor del af medlemmerne i pensionskassen skal senest<br />
den 30. juni vælge mellem to forskellige dækninger ved<br />
dødsfald i deres pensionsordning. Valget har blandt andet<br />
indflydelse på, hvem der modtager udbetalingen, og i hvor<br />
lang tid der udbetales.<br />
De medlemmer, der har mulighed for at vælge, modtager<br />
information og beregninger fra PKA sammen med deres<br />
pensionsoversigt i maj. Hvis du ønsker at udskifte ægtefælle-/<br />
samleverpensionen med pension ved død, skal du<br />
enten udfylde og sende den blanket, du har modtaget med<br />
materialet, til PKA eller logge ind på pka.dk med digital<br />
signatur og klikke på Dine valg/Pension ved død.<br />
Hvis vi ikke modtager svar fra dig inden 30. juni 2007, bevarer<br />
du ægtefælle-/samleverpensionen. Intet svar er altså<br />
også et valg, og du har kun mulighed for at vælge denne<br />
ene gang.<br />
Få mere at vide hos PKA på tlf. 39 45 42 81.<br />
Ny landsforening for visitatorer<br />
En gruppe visitatorer har stiftet en landsdækkende tværfaglig<br />
interesseforening for visitatorer. Formålet med den<br />
tværfaglige interesseforening, der er stiftet i et samarbejde<br />
med Omsorgsorganisationernes Samråd, er at sikre kvalitet<br />
i visitation og de visiterede ydelser.<br />
Det er et initiativ, som <strong>Ergoterapeutforeningen</strong> hilser velkomment.<br />
– Der sidder mange ergoterapeuter i visitationsstillinger, og<br />
nu får de mulighed for at indgå i et tværfagligt netværk<br />
med sygeplejersker, fysioterapeuter og social- og sundhedsassistenter.<br />
Det giver en rigtig god mulighed for at udvikle<br />
kvaliteten i visitation, når man samler kompetencerne<br />
i et landsdækkende netværk, udtaler næstformand Lene<br />
Barslund<br />
Se mere på www.os-samraad.dk<br />
Vinderne af Etf's<br />
Rehab-konkurrence<br />
<strong>Ergoterapeutforeningen</strong> og Rehab Scandinavia<br />
arrangerede på Rehab 2007 seminariet "Faglighed<br />
og hjælpemidler - fokus på ældre". Seminaret<br />
var for ergoterapeutstuderende, og 135 studerende<br />
fra hele landet mødte op. Efter seminaret fik<br />
deltagerne udleveret en opgave, om hjælpemidler<br />
og ældre.<br />
De heldige vindere er:<br />
Lone Nielsen, Odense<br />
Umaiyarl Radhakrishnan, Holstebro<br />
Dorthe Andersen, Tommerup<br />
Til lykke til de heldige!<br />
Introduktionsstipendier<br />
Gigtforeningen har to introduktionsstipendier<br />
ledige til besættelse pr. 1. september<br />
2007 eller snarest derefter. Stipendierne<br />
bevilges for op til seks måneder.<br />
Løn og øvrige ansættelsesvilkår i<br />
henhold til gældende overenskomster.<br />
Sidste ansøgningsfrist er fredag den<br />
15. juni 2007.<br />
Eventuelle spørgsmål kan rettes til<br />
Marianne Pagels, tlf. 39 77 80 73 eller<br />
på forskning@gigtforeningen.dk<br />
Ansøgningsskema udfyldes og indsendes<br />
elektronisk via ”Søg støtte fra forskningsrådet”<br />
på:<br />
www.gigtforeningen.dk/forskning<br />
25 års jubilæum<br />
Kære hold 13 fra Ergo -og fysioterapeutskolen<br />
i Holstebro<br />
Husker I snart 25 år tilbage, så mindes I<br />
vel også jeres gamle klasse? Har I lyst<br />
til, at vi skal mødes og fejre vores jubilæum?<br />
Vi foreslår enten den 20. oktober eller<br />
den 17. november. Eventuelt med overnatning.<br />
Hurtig tilbagemelding ønskes og vi er<br />
klar med et festudvalg.<br />
Send en mail til: Ida Purup, ipu@pc.dk,<br />
eller til Gitte Dalsgaard,<br />
gda95@msn.com<br />
Stil krav til din løn<br />
Ergoterapeuter i kommuner og regioner<br />
skal have ny overenskomst i 2008.<br />
Det er nu, du som medlem har mulighed<br />
for at være medbestemmende om<br />
de fremtidige lønforhold.<br />
Giv os dine krav på www.etf.dk frem til<br />
den 18. juni 2007.<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l 33
Møder/kurser<br />
Hele landet<br />
Temadage Neurorehabilitering<br />
Tid: Den 14.-15. november 2007.<br />
Sted: Odense Universitetshospital,<br />
Sønder Boulevard 29, 5000 Odense.<br />
Arr.: FNE Senhjerneskade.<br />
Pris: Medlemmer af FNE Senhjerneskade:<br />
1 dag 600 kr. Begge dage 1000 kr.<br />
Andre: 1 dag 800 Kr. Begge dage 1500<br />
Kr. Ergoterapeutstuderende 50 % rabat.<br />
Program:<br />
Onsdag: Selvtræningsmuligheder for<br />
den motorisk hårdt ramte apopleksipatient<br />
v/ Birgitte C. Gammeltoft.<br />
Torsdag: Specialergoterapeut Annalise<br />
Jacobsen, Hjerneskadecenteret Odense.<br />
Emnet er kognitive problemstillinger<br />
som f.eks. nedsat overblik og evne til at<br />
strukturere og planlægge v/c.<br />
Tilmelding: Senest den 2. november<br />
2007 til Birgitte Gammeltoft, Figenvej<br />
10, 4690 Haslev,<br />
mail: birgitte@gammeltoft.org<br />
Årsmøde for Kliniske Undervisere<br />
Tid: Den 11.-12. september 2007.<br />
Sted: Juelsminde Strand, Vejlevej 3,<br />
7130 Juelsminde.<br />
Program: Tirsdag: Erfaringsudveksling.<br />
Generalforsamling. Indlæg fra Etf<br />
ved næstformand Lene Barslund og<br />
forhandlingschef Søren Nissen.<br />
Onsdag: Temadag om kommunikation,<br />
alliance og klinisk supervision. Underviser<br />
Claus Haugaard Jacobsen, Cand.<br />
psych., ph.d, lektor i klinisk psykologi,<br />
leder af Universitetsklinikken, Aalborg<br />
Universitet.<br />
Pris: 1800 kr. Enkeltværelse: +200 kr.<br />
Tilmelding: Senest den 7. juni 2007.<br />
Husk: Navn, adresse og tlf.nr., ansættelsessted<br />
m. adresse, job, tlf.nr og<br />
e-mail, EAN nr. samt tilknyttet skole.<br />
Tilmelding sendes til: akthn@herning.<br />
dk. Tilmelding er bindende. Under forudsætning<br />
af nok tilmeldte, vil der blive<br />
arrangeret fælles transport. Spørgsmål<br />
til Tina Kallestrup, e-mail: t.s.kallestrup@<br />
mail.dk. tlf.: 97 52 36 54. Eller til Rikke<br />
Sølvsten, e-mail: riks@skivekommune.<br />
dk, tlf.: 97 51 13 88.<br />
Fremtidens sundhedsuddannelser<br />
og verdens bedste sundhedsvæsen<br />
Tid: Mandag den 18. juni 2007 kl.<br />
9.00-15.30.<br />
Sted: Odense Congress Center,<br />
Ørbækvej 350, 5220 Odense SØ.<br />
Program mv.: Se www.etf.dk under<br />
kalender.<br />
Region Syd<br />
Møde i FNE-Senhjerneskadede<br />
Tid: Mandag den 4.juni 2007 kl. 12.30-<br />
15.00.<br />
Sted: Sygehus Fyn Ringe, Neurorehabiliteringen,<br />
konferencelokalet 1. sal, Lindevej<br />
5, 5750 Ringe.<br />
Tilmelding: Senest den 1. juni 2007 til<br />
e-mail: atha@shf.fyns-amt.dk<br />
Midt-Nord<br />
Indsamling af krav til OK-08<br />
Tid og sted: Onsdag den 13. juni 2007<br />
kl. 16.00-17.30 hos DSR Aalborg, Sofiendalsvej<br />
3, 9200 Aalborg SV.<br />
Kom og deltag i debatten om krav til<br />
den kommende overenskomst 2008.<br />
Regionsformand Mette Schrøder og forhandlingschef<br />
Søren O. Nissen deltager i<br />
møderne.<br />
Tilmelding: Senest den 30. maj 2007<br />
IntroduktIonskursus<br />
tIl kognItIv BehandlIng<br />
Social- og Sundhedsskolen udbyder i<br />
samarbejde med Kognitiv Terapi Center,<br />
Århus introduktionskursus i kognitive<br />
behandlingsformer.<br />
Kurset henvender sig til tværfagligt<br />
personale (eks. sygeplejersker, pædagoger<br />
og socialrådgivere).<br />
Undervisningen foregår på Kognitiv Terapi<br />
Center i Århus<br />
1. Modul: 09. & 10. oktober 2007<br />
2. Modul: 27. & 28. november 2007<br />
Kursusafgiften udgør kr. 6.100,00<br />
tilmelding kan ske via hjemmesiderne:<br />
www.sosufyn.dk<br />
www.kognitiv.dk<br />
ansøgningsfrist d. 16. august 2007<br />
NORDISK KONFERENCE<br />
OM SAMMENHÆNGENDE<br />
PATIENTFORLØB<br />
Videncenter for sammenhængende<br />
patientforløb ved CVU Øresund<br />
afholder en nordisk konference om<br />
‘Sammenhængende patientforløb’<br />
Sammenhængende forløb har at gøre med viden,<br />
videndeling og handlinger mellem mennesker, fag,<br />
institutioner og sektorer.<br />
På konferencen diskuteres forløb ud fra blandt<br />
andet bruger-, uddannelses- og organisationsperspektiver,<br />
der tilsammen skal inspirere deltagerne<br />
til at se nye muligheder for at skabe større<br />
sammenhæng for både brugere og professionelle i<br />
sundhedsvæsenet. Vi har inviteret en række<br />
kompetente foredragsholdere og i workshops<br />
præsenteres og diskuteres konkrete udviklingsprojekter.<br />
Velkommen til alle, der er engageret i<br />
udvikling af og uddannelse til et mere sammenhængende<br />
sundhedsvæsen!<br />
Tid: 24. - 25. oktober 2007<br />
Sted: Axelborg i København<br />
Tilmeldingsfristen er 15. juni 2007<br />
Du kan se program og melde<br />
dig til på www.forloeb.dk<br />
CVU Øresund er Danmarks største sundheds-CVU.<br />
AMPS-kurSuS<br />
Indhold: Assessment of Motor and Process Skills<br />
- undervisning i brugen af AMPS-testen<br />
og dens anvendelse<br />
undervisere: Kristina Tomra Nielsen,<br />
AMPS-instruktør<br />
Mette Søndergaard, AMPS-instruktør<br />
(ændring af undervisere kan<br />
forekomme)<br />
Tid: Den 10.-14. marts 2008<br />
Sted:<br />
Pris:<br />
Aalborg Sygehus Nord, Auditoriet,<br />
Reberbansgade, 9000 Aalborg<br />
Kr. 6.500 inkl. kursusmateriale samt let<br />
forplejning i undervisningstiden. Frokost<br />
er for egen regning<br />
Tilmelding senest: Den 3. december 2007<br />
Tilmelding til: Sekretær Jannie T. Kammer, Aalborg<br />
Sygehus på e-mail: JTK@rn.dk<br />
med oplysning om EAN-nr.<br />
Arrangør: Ergoterapi- og Fysioterapiafdelingen,<br />
Aalborg Sygehus<br />
Yderligere oplysninger:<br />
Udviklingsansvarlig, ergoterapeut<br />
Lene Viborg-Larsen,<br />
tlf. 99 32 80 23 (fagligt indhold)<br />
Sekretær for Afdelingsledelsen<br />
Jannie T. Kammer, tlf. 99 32 31 08<br />
(praktiske forhold)<br />
34 l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007
kl. 12.00 til midt-nord@etf.dk, eller tlf. 86<br />
19 30 53. Oplys navn og medlemsnummer.<br />
TR-introduktionskursus<br />
Tid: Den 11. juni kl. 9.00-15.30.<br />
Sted: Udviklingshuset, Århus Kommune,<br />
Nørre Boulevard 1, lokale 101. 8000 Århus<br />
C.<br />
Nyvalgte TR’ere får tilsendt invitation og<br />
program for dagen. TR’ere som ikke tidligere<br />
har været på TR-intro er velkomne,<br />
men må henvende sig for nærmere aftale.<br />
Tilmelding: 1. juni kl. 16.00 på midtnord@etf.dk,<br />
eller på tlf. 86 19 30 53.<br />
Stormøde for fysioog<br />
ergoterapeuter<br />
- der arbejder med børn og voksne fysisk<br />
og psykisk handicappede i den<br />
østlige del af regionen (tidl. Århus Amt)<br />
Tid: Den 21. juni 2007 kl. 9.00 -12.00.<br />
Sted: Konference A, bygn. 8, 1. sal, P.<br />
P.Ørumsgade 9-11.<br />
Dagsorden findes på www.etf.dk under<br />
kalender.<br />
Tilmelding: Senest den 7. juni 2007 til<br />
fysioterapeut Laila Nielsen lkn@sbc.aaa.<br />
dk eller ergoterapeut Ulla Westendorp<br />
ubw@sbc.aaa.dk.<br />
Træning i kommuner og regioner<br />
Tid: Torsdag den 21. juni 2007 kl.<br />
14.00-16.30.<br />
Sted: CVU Vita, Gl. Struervej 1, 7500<br />
Holstebro.<br />
Pris: Gratis. Målgruppe: Medl. af Etf.<br />
Indhold:<br />
Kl. 14.00 Velkomst v/ Anne-lise Voss,<br />
CVU Vita<br />
Kl. 14.10 “Vejledning om træning i kommuner<br />
og regioner”, Bekendtgørelse om<br />
genoptræningsplaner og sundhedsaftaler<br />
v/ Beate Jarl, konsulent i Etf. (Materiale<br />
findes på www.etf.dk)<br />
Kl. 15.10 Kaffe<br />
Kl. 15.30 Fortsat oplæg og diskussion<br />
Kl. 16.30 Afrunding på dagen v/ Annelise<br />
Voss.<br />
Tilmelding: Senest den 12. juni kl. 12<br />
til midt-nord@etf.dk eller tlf. 86 19 30<br />
53. Oplys navn og medlemsnummer/<br />
cpr-nummer.<br />
Region Øst<br />
Seminar om forskning og udvikling<br />
Tid: Torsdag den 28. juni 2007 kl. 9.00-<br />
15.00.<br />
Sted: CVU Syd, Parkvej 190, 4700<br />
Næstved.<br />
Bachelorer i fysio- og ergoterapi præsenterer<br />
bachelorprojekter. Se program<br />
på www.cvusyd.dk<br />
Pris: Gratis, tilmelding ikke nødvendig.<br />
Kontaktperson: Berit Hvalsøe, berit.<br />
hvalsoee@cvusyd.dk, tlf. 55 75 52 22.<br />
TR-dag om OK08 og ledelsesret<br />
Tid: Tirsdag den 12. juni 2007 kl. 9.30-<br />
16.00.<br />
Sted: Valby Medborgerhus, Teatersalen,<br />
Valgårdsvej 4-8, 2500 Valby.<br />
Målgruppe: TR, suppleanter for flere<br />
faggrupper, suppleanter med selvstændige<br />
opgaver.<br />
Temaer: Overenskomstkrav til overenskomsterne<br />
i 2008. Samt afslutning på<br />
arbejdet vedr. overenskomstkrav og ledelsesret.<br />
Tilmelding: Senest den 4. juni pr. mail<br />
til oest@etf.dk<br />
Frist for ansøgning til passivt medlemskab<br />
den 31. maj<br />
Se www etf.dk/medlemsskab<br />
JCVU Uddannelses- og udviklingsafdelingen<br />
udbyder en række<br />
kompetencegivende uddannelser<br />
Diplomuddannelser<br />
Ansøgningsfrist<br />
Sundhedsfaglig<br />
diplomuddannelse<br />
stadig ledige pladser<br />
Diplomuddannelse i ledelse 1. juni 2007<br />
Tværfaglig diplomuddannelse<br />
i psykiatri 1. august 2007<br />
Uddannelser på diplomniveau Ansøgningsfrist<br />
Sundhedsfaglig supervision og<br />
vejledning<br />
stadig ledige pladser<br />
Krop, kost og sundhed<br />
stadig ledige pladser<br />
Øvrige uddannelser<br />
Ansøgningsfrist<br />
Voksenunderviseruddannelsen.<br />
Vælg heltid, deltid eller<br />
It-netstøttet 16. maj/15. juni 2007<br />
Studiestart i august og september 2007<br />
På www.jcvu.dk kan du læse mere om de enkelte<br />
nelsestilbud<br />
målrettet det pædagogiske og sundhedsfaglige<br />
område.<br />
JCVU uddanner og videreuddanner professionsbachelorer<br />
inden for pædagogik, sundhed,<br />
ledelse og vejledning. JCVU løser udviklingsog<br />
evalueringsopgaver for offentlige og private<br />
virksomheder og varetager udlån af undervisningsmidler<br />
til uddannelsesinstitutioner.<br />
JCVU er med i samarbejdet om professionshøjskolen<br />
i den midtjyske region.<br />
Barneergoterapeuter i<br />
Danmark ønskes<br />
velkommen til<br />
dyspraksi/DCD kurs<br />
i Trondheim, Norge<br />
17. og 18.09.07.<br />
Gå inn på NETF<br />
sin nettside:<br />
www.netf.no/kalender.htm<br />
for info og påmelding.<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l 35
SUNDHEDSFAGLIG<br />
DIPLOMUDDANNELSE:<br />
REHABILITERING AF BØRN<br />
MODUL 1<br />
Modulet er rettet mod ergoterapeuter og<br />
fysioterapeuter der arbejder med børn.<br />
Modulet omhandler bl.a. nyere teorier og<br />
perspektiver på barnets udvikling, hverdagsliv,<br />
sundhedsbegreber,<br />
rehabilitering/habilitering, familiecentreret<br />
praksis, tværfagligt samarbejde og ICF<br />
samt ergoterapeutiske og fysioterapeutiske<br />
teorier og begrebsforståelser.<br />
Gennemgående for hele modulet er<br />
sammenhæng mellem teori og praksis<br />
på børneområdet<br />
Sted og tid:<br />
CVU-Lillebælt (tidligere CVSU-Fyn),<br />
Blangstedgårdsvej 4,<br />
5220 Odense SØ, uge 45-50, 2007.<br />
Modulet er tilrettelagt som heltidsstudie.<br />
Der kan søges Statens Voksen<br />
Uddannelsesstøtte(SVU).<br />
Yderligere oplysninger:<br />
www.cvsu.dk eller tlf. 6310 2504.<br />
Ansøgningsfrist:<br />
15. juni 2007, herefter kontakt os.<br />
Rehabilitering af<br />
børn modul 2,<br />
udbydes på CVU<br />
Lillebælt<br />
i uge 9 - 14 2008<br />
VIL DU OGSå DELTAGE I:<br />
1. Kronikertemarække om<br />
8 nationale folkesygdomme,<br />
8 dage start den 19. september, Odense<br />
2. Visuel Perception, 19., 20. november 2007<br />
og 15. januar 2008, Odense<br />
3. Sundhedsfagligt smertemodul,<br />
uge 2-8, 2008<br />
Yderligere oplysninger:<br />
cvsu.dk eller tlf. 6310 2504<br />
Nye uddannnelser og<br />
kurser på Sundheds<br />
CVU Nordjylland<br />
Hjælpemiddelformidling, kompenseren-<br />
<br />
Valgmodul til SD i Professionspraksis.<br />
Den 3. september - 12. oktober.<br />
Tilmeldingsfrist den 11. juni 2007.<br />
Pris kr. 8.000<br />
Udvikling af professionspraksis i relation<br />
til patienter med kroniske lidelser <br />
Valgmodul til SD i Professionspraksis.<br />
Den 22. oktober - 30. november 2007.<br />
Tilmeldingsfrist den 18. juni 2007.<br />
Pris kr. 8.000.<br />
handling<br />
<br />
sionspraksis.<br />
Den 5. november - 14. december 2007.<br />
Tilmeldingsfrist den 18. juni 2007.<br />
Pris kr. 8.000.<br />
<br />
gisk udfordring mellem kompleksitet og<br />
udvikling.<br />
Den 1. - 2. oktober.<br />
Tilmeldingsfrist den 20. august 2007.<br />
Pris kr. 2.400 inkl. forplejning begge dage.<br />
Sæt allerede nu X i kalenderen<br />
<br />
Den 3. - 7. november 2008.<br />
<br />
Diplomuddannelse i tværfagligt ældre-<br />
<br />
<br />
diplomuddannelse<br />
Sundhedsfaglig supervision og vejled-<br />
<br />
Læs mere på www.scvun.dk<br />
Yderligere oplysninger og tilmelding til:<br />
Viden- og udviklingscentret<br />
Selma Lagerløfs Vej 2<br />
9220 Aalborg Øst<br />
Tlf: 96 33 14 35<br />
videnogudviklingscentret@scvun.dk<br />
Grunduddannelse, niveau 1,<br />
i Kognitive<br />
behandlingsformer<br />
14 dages grunduddannelse i kognitive<br />
behandlingsformer for læger, psykologer<br />
og tværfagligt personale.<br />
Datoer: 26/9 07 – 6/3 08<br />
Sidste tilmeldingsfrist: 1. juli 07<br />
Pris: 14.800 kr. incl. forplejning.<br />
Sted: Fisketorvet 4-6, 10. Odense.<br />
Videreuddannelse, niveau 2,<br />
i Kognitive<br />
behandlingsformer<br />
14 dages videreuddannelse i kognitive<br />
behandlingsformer for læger, psykologer<br />
og tværfagligt personale, som i forvejen<br />
har kendskab til og arbejder med<br />
Kognitiv behandling.<br />
Datoer: 3/9 07 – 25/4 08.<br />
Sidste tilmeldingsfrist: 1. juli 2007<br />
Pris: 14.800 kr. incl. forplejning.<br />
Sted: Fisketorvet 4-6, 10. Odense.<br />
Kognitiv Mindfulness<br />
Meditation /<br />
Stressreduktion, Trin 1<br />
4 dages kursus i Kognitiv Mindfulness<br />
Meditation, et alternativ / supplement<br />
til samtalebehandling og medicinering<br />
– en af de nyeste evidensbaserede metoder<br />
inden for den kognitive tradition.<br />
En form for opmærksomhedstræning,<br />
hvor man opøver evnen til at være<br />
tilstede i nuet. Metoden anvendes ifht.<br />
forskellige lidelse som kroniske smerter,<br />
stress, angst og depression.<br />
Datoer: 18/6 – 19/6 2007 (internat)<br />
+ 23/8 og 20/9 2007.<br />
Pris: 6.490 kr. incl. forplejning.<br />
Sidste tilmeldingsfrist 5/6 2007.<br />
Kognitiv Mindfulness<br />
Meditation /<br />
Stressreduktion, Trin 2<br />
4 dages kursus mhp. at deltagere, der i<br />
forvejen har erfaring med mindfulness<br />
meditation, lærer at træne andre i<br />
mindfulness.<br />
Datoer: 19/11 – 20/11 2007 (internat)<br />
+ 21/1 – 22/1 2008 (internat).<br />
Pris: 7.750 kr. incl. forplejning.<br />
Sidste tilmeldingsfrist 15/9 2007.<br />
For tilmelding og yderligere oplysninger<br />
af kursusindhold se:<br />
www.kognitivcenterfyn.dk eller kontakt<br />
Psykologerne Peter H. Rasmussen,<br />
tlf: 4018 1269,<br />
mail: peter.hr@get2net.dk<br />
Lene Iversen, tlf: 2927 0309,<br />
mail: bhli@post9.tele.dk<br />
36 l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007<br />
Ergoterapeuten_55x247_maj2007_ku1 1 09-05-2007 09:06:44<br />
CVU_Lillebælt.indd 1 21/05/07 14:05:00
egion øst<br />
☎ 46 30 51 50 mail: oest@etf.dk<br />
region syd<br />
☎ 63 12 90 80 mail: syd@etf.dk<br />
Stillingsannoncer<br />
2007<br />
2007<br />
Ergoterapeuten 06/2007 14. juni 2007 kl. 12<br />
Ergoterapeuten 07/2007 28. juni 2007 kl. 12<br />
Ergoterapeuten 07/2007 16. august 2007 kl. 12<br />
Kontakte Dansk Mediaforsyning,<br />
hvis du vil annoncere i Ergoterapeuten.<br />
Dansk Mediaforsyning træffes på<br />
tlf: 70 22 40 88 · fax: 70 22 40 77<br />
www.dmfnet.dk<br />
mail: ergojob@dmfnet.dk eller<br />
ergotekst@dmfnet.dk<br />
Uddannelser i udvikling<br />
Adjunkt til<br />
Ergoterapeutuddannelsen<br />
i Odense<br />
1. august 2007<br />
Læs mere på cvulillebaelt.dk<br />
Vi søger en ergoterapeut med viden og kompetencer<br />
indenfor intervention og rehabilitering<br />
af borgere med psykiatriske problemstillinger,<br />
grundlæggende ergoterapiteori og metoder samt<br />
undervisning på efter- og videreuddannelsen.<br />
Se hele stillingsopslaget på www.cvulillebaelt.dk<br />
eller ring efter det på tlf. 63102500.<br />
Ansøgningsfrist: 22. juni 2007 kl. 12.00.<br />
ERGOTERAPEUTUDDANNELSEN I ODENSE<br />
Blangstedgårdsvej 4 . 5220 Odense SØ<br />
Gentofte<br />
ERGOTERAPEUT OG<br />
UDVIKLINGSERGOTERAPEUT<br />
Udviklingsergoterapeut / almen ergoterapeut<br />
på 30 timer.<br />
Ergoterapeuter til fast stilling på 30-37 timer<br />
fra 1. juni samt vikariat 35 timer fra den 1. juni<br />
til den 19. oktober 2007.<br />
Se det fulde stillingsopslag på www.gentofte.dk<br />
Ansøgningsfrist den 13. juni 2007.<br />
Samtaler den 19. juni og 20. juni.<br />
Yderligere oplysninger fås hos ledende ergoterapeut<br />
Marianne Gundlev på tlf. 8820 5165<br />
eller 8820 5186, e-mail mg@gentofte.dk<br />
I Gentofte Kommune er der en generel politik<br />
om, at der ved ansættelsen indenfor ældreområdet<br />
skal forevises straffeattest.<br />
Løn og ansættelsesvilkår efter gældende overenskomst<br />
og Ny Løn.<br />
Ansøgning sendes til:<br />
Tranehaven<br />
Gentofte Kommunes center for forebyggelse<br />
og rehabilitering<br />
Schioldannsvej 31<br />
2920 Charlottenlund<br />
Att. Ledende ergoterapeut<br />
Marianne Gundlev<br />
En arbejdsplads i<br />
bevægelse<br />
Gentofte Kommune er en<br />
stor og dynamisk arbejdsplads.<br />
Vi er cirka 6.500<br />
medarbejdere til at servicere<br />
kommunens godt 69.000<br />
borgere. Alle arbejder ud<br />
fra fælles mål om at give<br />
borgerne en kvalificeret og<br />
hurtig betjening.<br />
Vores organisation er præget<br />
af forandring og udfordring.<br />
Helhed og fleksibilitet er<br />
nøgleord i vores arbejde.<br />
Vi tilbyder gode muligheder<br />
for uddannelse og har en<br />
aktiv personalepolitik, som<br />
understøtter karriere og<br />
familieliv.<br />
Tranehaven som er Gentofte Kommunes center for forebyggelse og rehabilitering til ældre borgere ligger kun to<br />
minutter fra Ordrup Station. Der er fire sengeafdelinger med i alt 79 pladser og 230 ansatte fordelt på mere end 20<br />
faggrupper. Ud over rehabilitering under indlæggelse har Tranehaven en betydelig ambulant aktivitet og forskellige<br />
forebyggende tilbud. Tranehaven er røgfrit for personalet.<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l 37
egion ØST<br />
☎ 46 30 51 50 mail: oest@etf.dk<br />
En adjunkt og to adjunktvikarer for<br />
ergoterapiundervisere til ergoterapeutuddannelsen<br />
Ergoterapeutuddannelsen København<br />
har fra den 1. august 2007 en ledig<br />
adjunkt-stilling, 30 timer om ugen.<br />
Desuden søges to adjunktvikarer for<br />
ergoterapiundervisere, 30-37 timer om<br />
ugen, i perioden 20. august 2007 – 30.<br />
juni 2008. Det ene med mulighed for<br />
forlængelse.<br />
Vi søger undervisere med en<br />
grunduddannelse som ergoterapeut,<br />
og gerne bred erfaring indenfor<br />
ergoterapeutisk praksis, samt en<br />
relevant videreuddannelse eller<br />
specialistgodkendelse.<br />
Uddannelsen bruger primært<br />
problembaseret læring (PBL) som<br />
pædagogisk metode. Vi ser derfor gerne,<br />
at du har kendskab til PBL.<br />
Vi forventer at du:<br />
• er god til at samarbejde<br />
• arbejder selvstændigt og fl eksibelt<br />
mht. de opgaver du skal varetage<br />
SØGER<br />
• har et godt overblik, også<br />
i pressede situationer<br />
• har lyst til at undervise og vejlede på<br />
tværs af uddannelsens 7 semestre<br />
• har kendskab til PBL<br />
• sætter pris på en udfordrende,<br />
afvekslende og travl hverdag<br />
• har lyst til at deltage i faglig udvikling<br />
Vi tilbyder:<br />
• dygtige og engagerede kolleger<br />
• et foranderligt miljø hvor udvikling<br />
sættes højt, både i egen organisation<br />
men også tværgående i CVU-regi<br />
• en organisation, der lægger vægt på<br />
medindfl ydelse<br />
• løn efter kvalifi kationer<br />
• et fl eksibelt arbejdsliv med stor<br />
indfl ydelse på indholdet<br />
Ansættelse sker efter overenskomst<br />
mellem Finansministeriet og COII.<br />
Ønsker du yderligere oplysninger<br />
er du velkommen til at kontakte<br />
studiekoordinator Helle Flindt,<br />
studiekoordinator Hanne Skov eller<br />
studierektor Inger Schrøder på telefon<br />
nr. 35 36 95 95.<br />
Ansøgningsfristen er 11. juni 2007.<br />
Ansøgning til<br />
Ledelsessekretær Kristian Gandrup,<br />
Ergoterapeutuddannelsen, CVU Øresund,<br />
Universitetsparken 4, 2100 København<br />
Ø, eller pr mail til: kg@erg.dk.<br />
Mærk brev eller mail:<br />
Adjunkt / adjunktvikarer<br />
Ansættelsessamtaler afholdes uge 24.<br />
CVU ØRESUND ønsker at<br />
afspejle det omgivende samfund i<br />
medarbejdersammensætningen og<br />
opfordrer derfor interesserede, uanset<br />
alder, køn, race, religion eller etnisk<br />
tilhørsforhold til at søge stillingen.<br />
Ergoterapeutuddannelsen er en<br />
Mellemlang Videregående Uddannelse,<br />
der fysisk er placeret<br />
på adressen Universitetsparken<br />
4, København Ø. Uddannelsen<br />
har 26 fastansatte medarbejdere<br />
og 360 studerende. Sammen med<br />
andre CVU-Øresund Uddannelser<br />
forventes indfl ytning i nyt Campus<br />
i sommeren 2008.<br />
CVU Øresund er Danmarks<br />
største sundhedsfaglige CVU,<br />
der omfatter Bioanalytikeruddannelsen,<br />
Ergoterapeutuddannelsen,<br />
Fysioterapeutuddannelsen,<br />
Sygeplejerskeuddannelsen<br />
København, Sygeplejerskeuddannelsen<br />
Herlev, Radiografuddannelsen,<br />
Jordemoderuddannelsen,<br />
Laborantuddannelsen, Procesteknologuddannelsen.<br />
CVU Øresund<br />
har ca. 450 ansatte inden for det<br />
sundhedsfaglige og biomedicinske<br />
og – analytiske felt.<br />
CVU Øresunds administration<br />
har til huse på Fælledvej 12,<br />
2200 København N.<br />
W W W.C VUOERESUND.DK<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
38 l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007
egion ØST<br />
☎ 46 30 51 50 mail: oest@etf.dk<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Vil du vide mere om<br />
Ringsted Kommune, så klik ind<br />
på www.ringsted.dk<br />
Træningsfunktionen søger<br />
Ergoterapeut og barselsvikar<br />
for ergoterapeut<br />
Er du vores nye kollega<br />
Vi søger to friske ergoterapeuter til henholdsvis en fast<br />
stilling på 30 timer pr. uge med start den 1. august 2007<br />
og til et barselsvikariat på 32 timer pr. uge fra den 1.<br />
august 2007 til den 8. februar 2008.<br />
Vi søger to ergoterapeuter, der kan arbejde selvstændigt,<br />
kan lide at have mange jern i ilden og som brænder<br />
for faget. Vi arbejder tæt sammen, så du må meget<br />
gerne have tværfaglig interesse.<br />
Vi arbejder alle både med træningsopgaver efter<br />
Sundhedsloven og efter Serviceloven, hvilket gør vores<br />
hverdag meget afvekslende og spændende.<br />
Alle vores terapeuter, 4 ergoterapeuter og 9 fysioterapeuter,<br />
er organiseret i et terapeutteam med 1 daglig<br />
teamleder.<br />
Yderligere oplysninger om stillingen kan ses på<br />
www.ringsted.dk/traening<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
ErgotErapEut<br />
Asgårdsskolen i Ringsted søger<br />
barselsvikar 30 timer pr. uge i perioden<br />
13. august 2007 til 30. juni 2008.<br />
<br />
For yderligere oplysninger<br />
henvises til skolens hjemmeside<br />
www.asgaardsskolen.dk<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l 39
egion ØST<br />
☎ 46 30 51 50 mail: oest@etf.dk<br />
region midt/nord<br />
☎ 86 19 30 53 mail: midt-nord@etf.dk<br />
SØGES TIL HØRSHOLM KOMMUNE<br />
Job<br />
Visitator<br />
Hørsholm Kommune søger pr. 1. august 2007 en visitator,<br />
37 timer ugentligt. Visitationsteamet består i forvejen af<br />
4 sygeplejersker, 2 ergoterapeuter og 1 fysioterapeut, der<br />
varetager visitation til pleje- omsorg og praktisk bistand,<br />
ældre- og plejeboliger, genoptræning, midlertidige pladser<br />
m.v. Visitationsteamet varetager også forebyggende besøg<br />
til borgere over 75 år.<br />
Du kan læse mere om stillingen på www.horsholm.dk<br />
Ansættelse i henhold til gældende overenskomst og lokal<br />
løndannelse.<br />
Ansøgningsfrist<br />
den 18. juni 2007 kl. 12.00. Ansøgning sendes til:<br />
Hørsholm Kommune ∙ Ældre og sundhed<br />
Ådalsparkvej 2 ∙ 2970 Hørsholm ∙ Att. Jytte Jensen<br />
Region Midtjylland har som sin største opgave at drive hospitaler<br />
og sociale og psykiatriske tilbud, samt regional udvikling.<br />
Regionen har et bruttobudget på 20,7 mia. kr. og ca. 25.000 ansatte.<br />
Ergoterapeut ved ergoterapien<br />
Regionshospitalet Randers og<br />
Regionshospitalet Grenaa<br />
En fast stilling ønskes besat pr. 1. juli 2007 (eller<br />
snarest derefter), som har lyst til udfordringen at<br />
skifte periodevis mellem at arbejde i ergoterapien<br />
ved Regionshospitalet Grenaa og Regionshospitalet<br />
Randers.<br />
Den ugentlige arbejdstid vil som udgangspunkt<br />
være på 34 timer.<br />
Arbejdsområdet vil primært være inden for det<br />
ortopædkirurgiske område, med både indlagte og<br />
ambulante patienter; men i Grenaa, vil der også<br />
indgå genoptræning af indlagte medicinske<br />
patienter, ofte i samarbejde med to fysioterapeutkolleger.<br />
Psykiatrivirksomheden<br />
Psykiatrisk Center Bornholm<br />
Ledende ergoterapeut<br />
33 timer ugentlig<br />
På Psykiatrisk Center Bornholm under Region<br />
Hovedstadens Psykiatrivirksomhed er en stilling<br />
som ledende ergoterapeut 33 timer ugentlig ledig til<br />
besættelse pr. 1. august 2007 eller snarest derefter.<br />
Du kan se hele annoncen på www.offentlige-stillinger.dk<br />
på www.regionh.dk eller www.etf.dk<br />
Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til:<br />
Ledende ergoterapeut Karin Appel på tlf. 56 90 96 23,<br />
Karin.Appel@boh.regionh.dk<br />
Ansøgning, mrk. PERG/8/07 sendes til<br />
Psykiatrisk Center Bornholm<br />
Helsevej 3<br />
3700 Rønne<br />
Ansøgningsfrist<br />
senest den 15. juni 2007 inden kl. 12.00<br />
Der vil være ansættelsessamtaler fortrinsvis i uge 25.<br />
Der må påregnes en prøvetid på tre måneder.<br />
Løn og ansættelsesforhold fastsættes iht.<br />
gældende overenskomst efter principperne for lokal<br />
løndannelse.<br />
Yderligere oplysninger kan fås hos ledende<br />
ergoterapeut Helle Kærgaard på tlf. 8910 2682.<br />
Ansøgning, mrk. stillingsnr. 804, stiles til<br />
Afdelingsledelsen, Ortopædkirurgisk afdeling, og<br />
sendes til<br />
Regionshospitalet Randers<br />
att. Ass. Lilian Jensen (email: LJE@rc.aaa.dk)<br />
Personaleafdelingen<br />
AVU-funktionen<br />
Skovlyvej 1<br />
8900 Randers<br />
– og modtages senest den 15. juni 2007, kl. 12.00.<br />
Ansættelsessamtaler vil blive gennemført<br />
den 25. og 26. juni 2007.<br />
Det er muligt at læse mere om stillingen og<br />
Regionshospitalet Randers og Regionshospitalet<br />
Grenaa på www.sundhed.dk<br />
Se stillingsopslag på www.regionmidtjylland.dk<br />
40 l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007
egion midt/nord<br />
☎ 86 19 30 53 mail: midt-nord@etf.dk<br />
Konsulent til omsorgsløsningen VITAE<br />
©2007 COMPUTER SCIENCES CORPORATION<br />
VITAE er CSC Scandihealths omsorgsløsning til journalisering, visitering, planlægning<br />
og opfølgning inden for kommunernes hjemmepleje. VITAE er i rivende<br />
udvikling, og der kommer hele tiden nye opgaver til. Derfor søger vi en ny kollega.<br />
Du kommer til at indgå i et team af konsulenter med en spændende og omskiftelig<br />
hverdag, hvor det ofte går stærkt. Dine arbejdsopgaver bliver primært undervisning<br />
og rådgivning af kunder.<br />
Som konsulent er du meget tæt på kunden. Du underviser og rådgiver i brugen af<br />
vores produkter og de tilknyttede arbejdsgange. Når VITAE bliver udbygget med<br />
nye funktioner, deltager du aktivt med vejledning og test.<br />
Vores konsulentgruppe består af medarbejdere med forskellig sundhedsfaglig baggrund<br />
som sygeplejerske, lægesekretær, social- og sundhedsassistent m.m. Også du<br />
har en sundhedsfaglig baggrund som ergo- eller fysioterapeut.<br />
Det er en fordel, hvis du har<br />
• erfaring med VITAE fra dit nuværende eller tidligere arbejde<br />
• interesse for og kendskab til it på brugerniveau<br />
• undervisningserfaring.<br />
Du skal som person<br />
• være engageret og have lyst og evne til at arbejde tæt sammen med kunder og<br />
kolleger<br />
• kunne arbejde selvstændigt og trives med skiftende arbejdstider<br />
• være robust og have en god portion humor.<br />
Du er serviceorienteret og kvalitetsbevidst, og du kan kombinere fleksibilitet og<br />
kreativitet med struktur og metode.<br />
Der er tale om en fuldtidsstilling (37 timer) med ansættelsessted hos CSC Scandihealth<br />
A/S, P.O.Pedersens Vej 2, Århus.<br />
Vil du vide mere om stillingen, så kontakt Anja Kristine Olesen på 3614 7065.<br />
Send din ansøgning og dit CV online hurtigst muligt via email:<br />
nordic-recruitment_15818@smce1.recruitmail.com<br />
Vi behandler ansøgninger løbende.<br />
Læs mere om CSC Scandihealth på www.scandihealth.com<br />
Konsulent omsorgsløsningen.indd 1 09-05-2007 14:55:29<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l 41
Kontakt<br />
Region Øst<br />
Maglehøjen 19<br />
4000 Roskilde<br />
oest@etf.dk<br />
www.etf.dk/oest<br />
Telefon: 46 30 51 50<br />
Fax: 46 30 51 59<br />
Mandag, tirsdag, torsdag og fredag<br />
9-12.30<br />
Regionsformand Åse Munk Mortensen,<br />
aamm@etf.dk<br />
Mobiltlf.: 21 65 22 74<br />
Tlf. privat: 36 41 22 24<br />
Regionskonsulenter:<br />
Lotte Høgh, lmh@etf.dk<br />
Anne-Brita Christensen, bc@eft.dk<br />
Inger Staahl Jensen, isj@etf.dk<br />
Pia Rask Poulsen, prp@etf.dk<br />
Region Syd<br />
Ørstedsgade 19, 1.<br />
5000 Odense C<br />
Syd@etf.dk<br />
www.etf.dk/syd<br />
Telefon: 63 12 90 80<br />
Telefontid mandag 9-12,<br />
tirsdag 9-12.30, onsdag 9-12.30,<br />
torsdag lukket og fredag 9-12<br />
Regionsformand: Anna-Marie Laustsen<br />
Regionskonsulenter:<br />
Michala Ankjær Simonsen<br />
Britt Thorning Lind<br />
Rie Lykke Aagaard<br />
Region Midt-Nord<br />
Rundhøjtorvet 3, 1. sal<br />
8270 Højbjerg<br />
Midt-nord@etf.dk<br />
www.etf.dk/midt-nord<br />
Telefon: 86 19 30 53<br />
Telefontid: Mandag, tirsdag,<br />
torsdag: 9-13 og fredag 9-11<br />
Regionsformand: Mette Schrøder<br />
Mobiltlf: 51 36 17 02.<br />
Regionskonsulenter:<br />
Lone Høhne, ikke ledende stillinger<br />
i amter og kommuner.<br />
Annette Ahrentz, ikke ledende<br />
stillinger i amter og kommuner.<br />
Louise H. Gorming<br />
Gitte Færgemann<br />
<strong>Ergoterapeutforeningen</strong><br />
Fællessekretariatet<br />
Nørre Voldgade 90, 1358 København K<br />
Telefon: 33 41 47 00<br />
Mandag-fredag kl. 10-15<br />
Telefax: 33 41 47 10<br />
etf@etf.dk<br />
Hjemmeside: www.etf.dk<br />
Postgirokonto: 8 05 23 36<br />
Politisk ledelse<br />
Landsformand: Gunner Gamborg,<br />
lokal 707<br />
Næstformand: Lene Barslund, lokal 708<br />
Sekretær: Ulla Peterson, lokal 709<br />
Sekretariatsledelse<br />
Sekretariatschef: Dorte Tange, lokal 711<br />
Stab<br />
Konsulent:<br />
Kirsten Hornshøj, lokal 713<br />
Sekretær:<br />
Ulla Peterson, lokal 709<br />
Regnskabsmedarbejdere:<br />
June Larsen, lokal 701<br />
Steen Jørgensen, lokal 702<br />
Kommunikation og IT<br />
Afdelingsleder:<br />
Karin Svane Hansen, lokal 717<br />
Redaktionssekretær – Ergoterapeuten:<br />
Lisbeth Maindal, lokal 716<br />
Redaktionssekretær – www.etf.dk:<br />
Benjamin Enzenberg, lokal 714<br />
Konsulent:<br />
Luise Bæhrenz Hjort, lokal 703<br />
It-konsulent:<br />
Lars Ytte, lokal 718<br />
It-medarbejder:<br />
Gitte Kirk Hansen, lokal 719<br />
Sekretær:<br />
Laila Grønbjerg, lokal 715<br />
Fag<br />
Afdelingsleder:<br />
Katrine Egaa Molin, lokal 705<br />
Konsulent:<br />
Tina Birch, lokal 728<br />
Konsulent:<br />
Beate Jarl, lokal 726<br />
Konsulent:<br />
Lars Astrup, lokal 748<br />
Konsulent:<br />
Gitte Mathiasson, lokal 729<br />
Konsulent:<br />
Søren Obed Madsen, lokal 727<br />
Sekretær:<br />
Trine Ipsen, lokal 712<br />
Løn<br />
Afdelingsleder:<br />
Søren Nissen, lokal 704<br />
Konsulent:<br />
Mette Askov, lokal 725<br />
Konsulent:<br />
Karin Rasmussen, lokal 724<br />
Konsulent:<br />
Merete Lauesen, lokal 721<br />
Konsulent:<br />
Karin Bloch Nielsen, lokal 750<br />
Sekretær:<br />
Dorrit Magnussen, lokal 722<br />
Sekretær Lone Petersen, lokal 706<br />
Arbejdsskadekonsulent:<br />
Annette Kappel, lokal 722 (tlf.tid tirs. 9-12.30)<br />
Praksispulje og Forskningsfond<br />
Konsulent Gitte Mathiasson, lokal 729<br />
bevillingsudvalg@etf.dk<br />
Grønland<br />
Pillorissaasut, Grønlandske ergoterapeuter<br />
Postboks 649, 3900 Nuuk, Grønland<br />
Formand: Tine Bøgh Jørgensen<br />
mobiltlf: 00299 25 58 25<br />
privattlf: 00299 31 28 31<br />
groenland@etf.dk<br />
Fagbladet <strong>ergoterapeuten</strong><br />
Telefon 33 41 47 00<br />
Telefax 33 41 47 10<br />
<strong>ergoterapeuten</strong>@etf.dk<br />
Redaktionssekretær:<br />
Lisbeth Maindal, lokal 716<br />
Artikelforslag, idéer,<br />
rådgivning om artikelskrivning<br />
Sekretær:<br />
Laila Grønbjerg, lokal 715<br />
Kalender, mødemeddelelser<br />
ERGOTERAPEUTEN 68. årgang nr. 5 – maj 2007 | Tidsskrift for ergoterapeuter – Udgives af <strong>Ergoterapeutforeningen</strong> og sendes vederlagsfrit til<br />
foreningens aktive og passive medlemmer | Ansvarshavende redaktør: Gunner Gamborg | Design, produktion og tryk: Datagraf Auning AS | Oplag:<br />
8.200 eksemplarer | ISSN 0105–8282 | Afleveret til postvæsenet den 29. maj 2007 | Ændring af adresse skal meddeles til Fællessekretariatet<br />
Kommende frister for indsendelse af annoncer, møder/kurser og kort nyt: 11. juni, 25. juni, 13. aug. – senest kl. 12. | Stillingsannoncer dog:<br />
14. juni, 28. juni, 16. aug. – senest kl. 12. | Annoncebureau Dansk Mediaforsyning, Klamsagervej 25, 8230 Åbyhøj. Tlf: 70 22 40 88,<br />
www.dmfnet.dk | Eftertryk – også i uddrag – kun mod kildeangivelse. | Fagbladet Ergoterapeuten: telefon: 33 41 47 00, telefax: 33 41 47 10,<br />
e-mail: <strong>ergoterapeuten</strong>@etf.dk, hjemmeside: www.etf.dk/<strong>ergoterapeuten</strong>. Forsidefoto: Jens Hasse/Chili<br />
42 l <strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007
Fik du set alle vores<br />
nyheder på messen?...<br />
Fik du set vores nye små ramper! En hel serie af ramper bestående af 12<br />
stk., der klare forhindringer fra 4 - 20 mm. De små ramper kan enten bruges<br />
som tilpasning til en stor rampe, eller benyttes alene.<br />
Eller hvad med vores nye RAMPE II? En helt lige rampe, specielt velegnet<br />
til el-kørestole eller manuelle kørestole med hjælper. RAMPE II passer<br />
naturligvis ind i vores store rampeprogram, og giver nu endnu flere muligheder,<br />
når der skal opbygges ramper.<br />
E<br />
N<br />
V<br />
I<br />
M<br />
R<br />
I<br />
K<br />
L<br />
S<br />
J<br />
Ø<br />
R<br />
O M<br />
I<br />
H<br />
G<br />
T<br />
D<br />
E<br />
I<br />
G<br />
Der var jo også vores nye SIX-PACK! En flise bestående af 6 almindelige<br />
fliser, som giver kortere installationstid og en lavere pris. Med andre ord,<br />
endnu en excellent løsning.<br />
Giv os et ring, hvis du har brug for råd og vejledning omkring ramper eller<br />
tilgængelighed i almindelighed. Vi har ekspertisen og erfaringen til at<br />
løfte opgaven - og vi leverer og installerer indenfor 3 arbejdsdage!<br />
Møllevej 2 . DK-8544 Mørke . Tlf. +45 8637 7133 . Fax +45 8637 7995 . www.rampe.dk . info@ex-as.com<br />
<strong>ergoterapeuten</strong> l maj 2007 l 43
FARVEGLADE INDTRYK TIL BØRNENE<br />
Vores nye bordprogram, VISION, kan fås i farver, som<br />
også vil være med til at give et friskt pust til dagens<br />
mange aktiviteter. Bordene kan hurtigt og nemt indstilles,<br />
så de passer til de krav, der stilles, når forskellige<br />
aktiviteter skal udføres.<br />
som f.eks. com puter- læse- spille- skole- terapi- eller<br />
mødebord, er du velkommen til at kontakte os og rekvirere<br />
vores brochure eller klikke ind på www.ropox.dk.<br />
Her kan du også se, hvor mange forskellige farver, du<br />
kan vælge imellem, når du vælger VISION.<br />
VISION er så fl eksibelt, at det kan tilpasses stort set alle<br />
aldre og situationer – uanset om man har et handicap<br />
eller ej. Har du lyst til at se, hvordan VISION fungerer<br />
Ringstedgade 221 4700 Næstved Telefon 5575 0500<br />
Ropox har siden 1962 udviklet og fremstillet produkter, der hjælper personer<br />
med nedsat funktionsevne til at kunne leve en tilværelse uafhængig af andre.<br />
Salgsansvarlig:<br />
Sjælland: Jack Pedersen. Tlf. 5575 0514<br />
Fyn og Jylland: Ebbe Brag. Tlf. 8657 3188<br />
CITYMAIL DANMARK<br />
Returneres ved varig<br />
adresseændring:<br />
<strong>Ergoterapeutforeningen</strong>,<br />
Nørre Voldgade 90<br />
1358 Købehavn K.<br />
29. maj 2007 68. årgang
DANMARK<br />
FARVEGLADE INDTRYK TIL BØRNENE<br />
PP<br />
Vores nye bordprogram, VISION, kan fås i farver, som<br />
også vil være med til at give et friskt pust til dagens<br />
mange aktiviteter. Bordene kan hurtigt og nemt indstilles,<br />
så de passer til de krav, der stilles, når forskellige<br />
aktiviteter skal udføres.<br />
som f.eks. com puter- læse- spille- skole- terapi- eller<br />
mødebord, er du velkommen til at kontakte os og rekvirere<br />
vores brochure eller klikke ind på www.ropox.dk.<br />
Her kan du også se, hvor mange forskellige farver, du<br />
kan vælge imellem, når du vælger VISION.<br />
VISION er så fl eksibelt, at det kan tilpasses stort set alle<br />
aldre og situationer – uanset om man har et handicap<br />
eller ej. Har du lyst til at se, hvordan VISION fungerer<br />
Ringstedgade 221 4700 Næstved Telefon 5575 0500<br />
Ropox har siden 1962 udviklet og fremstillet produkter, der hjælper personer<br />
med nedsat funktionsevne til at kunne leve en tilværelse uafhængig af andre.<br />
Salgsansvarlig:<br />
Sjælland: Jack Pedersen. Tlf. 5575 0514<br />
Fyn og Jylland: Ebbe Brag. Tlf. 8657 3188<br />
Maskinel Magasinpost<br />
42027<br />
Afsender:<br />
Postboks 7777<br />
7000 Fredericia<br />
29. maj 2007 68. årgang