Regn Den Fynske Landsby ud
Regn Den Fynske Landsby ud
Regn Den Fynske Landsby ud
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Regn</strong> <strong>Den</strong> <strong>Fynske</strong> <strong>Landsby</strong> <strong>ud</strong><br />
- Et praktisk matematikforløb i <strong>Den</strong> <strong>Fynske</strong> <strong>Landsby</strong><br />
Historien bag matematikken<br />
Matematikforløbet tager <strong>ud</strong>gangspunkt i en række forskellige opgaver, der er knyttet til genstande<br />
eller enheder som var kendte i 1800-tallet. Dette lille skrift giver en introduktion til de ting, som<br />
opgavesættet berører.<br />
Skifteprotokoller<br />
Skifteprotokollen er en opgørelse over en afdøds persons ejendele. I protokollen står alt hvad<br />
personen ejede, hvad det var værd og hvem der skulle arve personens ejendele.<br />
Skifteprotokollerne blev <strong>ud</strong>ført af forskellige myndigheder. Det var retsbetjentene der tog sig af<br />
almindelige bønders skifter mellem 1793-1919, mens godsejerne tog sig af fæstebøndernes skifter<br />
frem til 1851, hvorefter retsbetjentene også varetog deres. Efter 1919 overgik alle<br />
skifteprotokollerne til dommerne.<br />
I <strong>Den</strong> <strong>Fynske</strong> <strong>Landsby</strong> bruges skifteprotokollerne til at finde oplysninger om det inventar, der<br />
oprindeligt har været i landsbyens bygninger, sådan at husene bliver korrekt indrettede.<br />
Møntsystemet<br />
I 1813 indførte man et nyt møntsystem i Danmark efter statsbankerotten samme år. Det nye<br />
møntsystem bestod af Rigsbankdaleren, fra 1854 kaldet rigsdaleren, forkortet Rd. Rigsbankdaleren<br />
blev delt i Rigsbankmarken, forkortet Mk., og rigsbankskillingen, forkortet Sk.. En Rigsbankdaler<br />
havde samme værdi som 6 rigsbankmark, mens rigsbankmarken havde samme værdi som 16<br />
rigsbankskilling.<br />
I 1873 blev det møntsystem vi kender i dag indført. Da det nye møntsystem blev indført i 1873 blev<br />
Rigsbankdaleren sat til 2 kr. I dag er 2 kr. dog ikke det samme to 2 kr. i 1873. Hvis man regner<br />
værdien på en Rigsbankdaler om til den værdi Rigsbankdaleren ville have i dag, vil en<br />
Rigsbankdaler være ca. 4025 kr. værd. <strong>Den</strong>ne omregning er lavet <strong>ud</strong> fra en dagløn i dag i forhold til<br />
en dagløn i 1835.<br />
Omregningstabel for mønter<br />
Mønt Værdi 1873 Ca. Værdi 2011<br />
1 Rigsbankdaler (6 rigsbankmark) 2 kr. 4025 kr.<br />
1 Rigsbankmark (16 rigsbankskilling) 0,33 kr. 670 kr.<br />
1 Rigsbankskilling 0,02 kr. 42 kr.<br />
Gårde og marker<br />
Ved landbrugsreformerne i løbet af 1700-tallet gennemgik landsbyerne og markerne en forandring.<br />
<strong>Landsby</strong>ens marker gik fra at blive dyrket i fællesskab til, at alle bønderne havde deres egne<br />
marker. Det var forskelligt alt efter gårdens størrelse og rigdom, hvor stort et jordareal gården har<br />
haft.<br />
Gårdene var delt ind i grupper efter hvor stort et markareal og dermed høst<strong>ud</strong>bytte gården havde.<br />
De mindste gårde var landarbejderboligerne. Landarbejderboligen har ikke haft anden jord, end det
huset lå på. Eksempler på sådanne huse i <strong>Den</strong> <strong>Fynske</strong> <strong>Landsby</strong> er ”Landarbejderhus fra Fjellerup”<br />
(nr. 13) og ”Træskomagerhus fra Vigerslev” (nr. 15). Beboerne i landarbejderboligerne har derfor<br />
alle været nødt til have et håndværk ved siden af landbruget for at kunne tjene nok penge og få mad<br />
nok til at brødføde familien. Husmandsstederne har haft omkring 5 tønder land. Beboerne har,<br />
ligesom beboerne i landarbejderboligerne, også været nødt til at have et håndværk ved siden af<br />
landbruget. I <strong>Den</strong> <strong>Fynske</strong> <strong>Landsby</strong> findes ”Husmandsstedet fra Turup” (nr. 16). Det husmandssted<br />
har haft ca. 4,5 tønder land. <strong>Den</strong> næste type gård er et Boelsted. Boelstedet har lige præcis haft nok<br />
jord til at kunne leve af landbruget. I <strong>Den</strong> <strong>Fynske</strong> <strong>Landsby</strong> findes et boelsted, ”Boelsted fra Melby”<br />
nr. 10, som har haft 10 tønder land. <strong>Den</strong> rigtige gård har været en stor gård som nemt har kunnet<br />
leve af landbruget og har kunnet sælge dele af høsten videre. Dette er eksempelvis ”Gård fra<br />
Skamby-Torup” (nr. 9) og ”Gård fra Fjelsted” (nr. 6). Disse gårde har haft hhv. 55 og 60 tønder<br />
land i midten af 1800-tallet.<br />
Alen, fod og tønder<br />
I slutningen af 1600-tallet indførte man i Danmark et fælles enhedssystem, der skulle gælde i hele<br />
Danmark. Grundenheden i dette system var en dansk alen, som blev fastsat til to rhinlandske fod,<br />
dvs. 62,77 cm. Dette system fungerede helt frem til 1907, hvor man indførte det metriske system.<br />
Omregningstabel for længde og flademål<br />
Enhed<br />
Meter<br />
1 mil 1200 alen 7532 m<br />
1 rode 5 alen 3,1385 m<br />
1 favn 3 alen 1,8831 m<br />
1 alen 2 fod 0,6277 m<br />
1 fod 12 tommer 0,3139 m<br />
1 tomme 2,615 cm<br />
1 kvadratmil 56,738 km 2<br />
1 tønde land 14000 kvadratalen 5.516 m 2<br />
1 kvadratalen 0,394 m 2<br />
1 kvadratfod 0,0985 m 2<br />
Korntyperne<br />
I Danmark er det hvede, rug, byg og havre der er de mest almindelige korntyper. I <strong>Den</strong> <strong>Fynske</strong><br />
<strong>Landsby</strong> findes der eksempler på alle korntyperne på landsbyens marker.<br />
Hvede: Hveden kan kendes på at den, modsat rug og byg, ingen hår har. Hveden blev primært brugt<br />
til finere brød og kager.<br />
Rug: Rugen har kort hår i forhold til byg. Rugen blev brugt til hverdagsbrød.<br />
Byg: Byg har langt hår i forhold til rug. Byg blev brugt til øl, grød og dyrefoder.<br />
Havre: Havren kendes på sine bjælder. Havren blev primært til dyrefoder og grød.<br />
Møllen og mølleren<br />
I <strong>Den</strong> <strong>Fynske</strong> <strong>Landsby</strong> er to møller en vindmølle (nr. 4) og en vandmølle (nr. 1). Møllerne fungerer<br />
ved at vind eller vand starter hele mølleriet. Mølleriet består af en lang række hjul som fører ned til<br />
en kværn, der kan male kornet. Der er en tegning over mølleriet i Vindmøllen fra Maderup (nr. 4) i<br />
<strong>Den</strong> <strong>Fynske</strong> <strong>Landsby</strong>.
Indtil 1862 var der mølletvang, det betød at bønderne fik besked om, hvilken mølle de skulle have<br />
malet deres mel hos. <strong>Den</strong>ne tvang blev indført for at give en jævn fordeling af møller over hele<br />
landet og for at kongen nemmere kunne indkræve mølleskat.<br />
Møllerens løn var en 1/18 af kornet før det blev malet. Til at sørge for at mølleren fik den rigtige<br />
mængde korn fandtes en toldkop, som indeholdt 1/18 af en skæppe (17,39 l.). For hver skæppe<br />
mølleren malede, tog han således en toldkop korn fra, hvilket kaldes at ”tolde”. Møllerne blev ofte<br />
rige og velhavende pga. mølleriet, hvilket har medført en masse talemåder om møllerne.<br />
Eksempelvis: ”Mølleren er aldrig så fuld, at han glemmer at tolde; han tolder hellere to gange for<br />
en sikkerheds skyld” og ”Da det var værd at være møller, var folk glade bare de fik sækken med<br />
hjem”.<br />
I 1917 blev der indført maleløn, så mølleren skulle have løn efter en for<strong>ud</strong> aftalt takst.<br />
Billede af en toldkop. I emnekassen er plastik<strong>ud</strong>gaver af en toldkop.<br />
Skæpper, potter og korntønder<br />
Rummålene stammer, lige som længde- og flademålene, fra det fælles enhedssystem der blev<br />
indført i 1600-tallet. Grundenheden for rummålene er en pot, som er defineret som 1/32 kubikfod<br />
(0,9661 liter).<br />
Omregningstabel for rummål<br />
Enhed<br />
Liter<br />
1 korntønde 144 potter 139,12 liter<br />
1 kornskæppe 18 potter 17,39 liter<br />
1 fjerdringkar 1/4 kornskæppe 4,35 liter<br />
1 ottingkar 1/8 kornskæppe 2,18 liter<br />
1 pot 1/32 kubikfod 0,9661 liter<br />
1 pægl 1/4 pot 0,2415 liter<br />
Kg og pund<br />
Vægtenhederne blev også fastsat <strong>ud</strong> fra det fællesenhedssystem i 1600-tallet. Grundenheden for<br />
pund er vægten på 1/16 kubikfod fersk vand, hvilket svarer til 499,75 g. I 1839 blev pundet dog<br />
ændret til 500 franske gram. Matematikopgaverne skal regnes med pundet fra 1839, da dette er<br />
nemmere at regne med når der skal omregnes til kg og gram.<br />
Omregningstabel for vægt<br />
Enhed<br />
Gram<br />
1 lispund 16 pund 8000 g<br />
1 bismerpund 12 pund 6000 g<br />
1 pund 500 g<br />
1 mark 1/2 pund 250 g
1 unse 1/8 mark 31,25 g<br />
1 lod 1/2 unse 15,625 g<br />
1 kvint 1/4 lod 3,906 g<br />
1 ort 1/4 kvint 0,977 g<br />
Kroer<br />
Ved alle landeveje på Fyn i 1800-tallet lå der kroer. Kroerne var anlagt efter bestemmelser fra<br />
kongen, således at der lå en kro for ca. hver 30. km på en landevej. Indtil jernbanen kom i<br />
slutningen af 1800-tallet foregik al rejse til hest, derfor var der behov for hvilesteder ved<br />
landevejene. Landevejskroerne måtte kun bruges af de rejsende, og som oftest måtte landsbyens<br />
beboere slet ikke komme ind på kroen. <strong>Den</strong>ne regel var lavet for at undgå at landsbyens beboere sad<br />
på kroen og drak i stedet for at passe deres gårde.<br />
Kroerne forsvandt ligeså langsomt fra de fynske landeveje, da jernbanerne kom frem. <strong>Den</strong> første<br />
jernbane på Fyn var jernbanen mellem Nyborg og Middelfart, denne åbnede i 1865. Dermed kunne<br />
menneskene rejse hurtigere og der var ikke behov for de mange pauser. Jernbanens fremkomst<br />
betød, at langt de fleste kroer lukkede i takt med at jernbanen erstattede landevejsruten. De kroer<br />
der lå ved jernbanestationer kunne oftest drives videre, da de fik kunder fra jernbanen.<br />
Bindingsværk<br />
Bindingsværk var den mest normale form for byggemetode i 1700- og 1800-tallet. Der findes flere<br />
forskellige typer bindingsværk, som er forskellig fra egn til egn, hovedprincipperne er dog altid det<br />
samme. Et bindingsværk består af et skelet af tømmer. Skelettets huller bliver <strong>ud</strong>fyldt med<br />
forskellige vægmaterialer; enten ler eller mursten. Efter <strong>ud</strong>fyldningen bliver bindingsværkshuset<br />
kalket. Taget på et bindingsværkshus er stråtag, som er langhalm, lavet af rughalm, der bliver sat<br />
fast på tagspærene. Alle stolperne i et bindingsværkshus har forskellige navne og funktioner.<br />
Navnene kan ses i guiden til <strong>Den</strong> <strong>Fynske</strong> <strong>Landsby</strong> eller på arket i emnekassen.<br />
Stort set alle husene i <strong>Den</strong> <strong>Fynske</strong> <strong>Landsby</strong> er bindingsværkshuse, derfor er der god mulighed for at<br />
se nærmere på byggemetoden. <strong>Landsby</strong>ens håndværkere vedligeholder løbende de gamle huse ved<br />
brug af de gamle metoder. Det giver som oftest mulighed for, at se nærmere på<br />
bindingsværkshusene under overfladen, og kan give en bedre ide om, hvordan husene er bygget.