Download blad nr. 4-2007 som pdf - Dansk Beton
Download blad nr. 4-2007 som pdf - Dansk Beton
Download blad nr. 4-2007 som pdf - Dansk Beton
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
TUNG OG DEJLIG BETON<br />
– byggeløsninger med lavere energibehov,<br />
større komfort og bedre totaløkonomi.<br />
VÆRDIFULDE KIG<br />
– nyt elektronmikroskop på DTU styrker<br />
betonforskning.<br />
SOLIDT FODFÆSTE TIL SCC<br />
– selvkompakterende beton har vundet indpas.<br />
4 ♦ <strong>2007</strong><br />
NOVEMBER<br />
24. ÅRGANG
Støb dit gulv med<br />
Selvkompakterende<br />
beton<br />
Selvkompakterende beton (SCC) kræver til forskel fra traditionel sætmålsbeton meget lidt bearbejdning i<br />
forbindelse med udstøbning. SCC omtales også <strong>som</strong> flydebeton, vibreringsfri eller vibreringslet beton.<br />
Arbejdsmiljømæssigt er fordelene ved SCC ikke til at overse, idet vibrationer, støj og hårdt arbejde reduceres<br />
markant i forhold til traditionelle gulvløsninger.<br />
Tillæg til 6/17/1994:2006<br />
GULVKONSTRUKTIONER AF<br />
SELVKOMPAKTERENDE BETON<br />
-tillæg til <strong>Beton</strong>-Teknik 6/17/1994<br />
Gulvkonstruktioner af beton<br />
Thorkild Rasmussen, CtO<br />
Nyhed<br />
Nu er det også muligt at anvende Lavalkali<br />
Sulfatbestandig cement, når du producerer<br />
SCC. Lavalkali Sulfatbestandig cement giver<br />
bl.a. følgende fordele:<br />
- kan anvendes i alle miljø- og<br />
eksponeringsklasser<br />
- mindre bidrag til alkaliregnskabet<br />
Vil du vide mere kan du downloade hæftet:<br />
”Gulvkonstruktioner af selvkompakterende<br />
beton” på aalborg-portland.dk<br />
under infocenter.
ISSN 0109-758X<br />
Nr. 4 · 24. årgang · November <strong>2007</strong><br />
www.danskbeton.dk<br />
Udkommer 4 gange årligt i februar, maj,<br />
august og november.<br />
Distribueret oplag: 6.000<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> har til formål at orientere om<br />
den betonteknologiske udvikling i Danmark,<br />
at udbrede kendskabet til betons anvendelsesmuligheder<br />
samt at medvirke til, at beton<br />
anvendes optimalt teknisk, æstetisk, økonomisk<br />
og miljømæssigt.<br />
Udgivere<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong><br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>forening<br />
Redaktion<br />
Jan Broch Nielsen (ansvarshavende)<br />
redaktionen@danskbeton.dk<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>,<br />
Brøndbytoften 11, 2605 Brøndby<br />
Tlf. 57 80 78 69 · Fax 57 80 78 65<br />
Produktion og administration<br />
Prinfoparitas<br />
Brøndbytoften 11, 2605 Brøndby<br />
Tlf. 36 38 25 25 · Fax 36 38 25 20<br />
Poul B. Eriksen<br />
pbe@prinfoparitas.dk<br />
Tlf. 36 38 25 25 · Fax 36 38 25 20<br />
Annoncer<br />
Media-People ApS<br />
Landskronagade 56B, 2100 København Ø<br />
Ole Bolvig Hansen<br />
annoncer@danskbeton.dk<br />
Tlf. 39 20 08 55 · Fax 39 20 08 65<br />
Abonnementspris<br />
Indland kr. 210,- excl. moms (4 numre)<br />
Udland kr. 260,- (4 numre)<br />
Løssalg kr. 65,00 excl. moms<br />
Indhold<br />
Kreativt byggeri<br />
– og mindre kreativt . . . . . . . . . . . . . . . . 3<br />
Tung og dejlig beton . . . . . . . . . . . . . . . . 5<br />
Et kig siger mere end 100 teorier . . . . . 10<br />
Startskud: www.syn ligbeton.dk. . . . . . 12<br />
Værd at vide om betonbelægninger . . 15<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>dag kom vidt omkring . . 16<br />
SCC har fået solidt fodfæste . . . . . . . . . 18<br />
Mageløse betonsøjler . . . . . . . . . . . . . . . 20<br />
Nemmere at bygge bro med<br />
ny kantbjælke . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23<br />
Spændende siddemuligheder . . . . . . . 24<br />
Byggesjusk og unge ingeniør Jensen. . 26<br />
BIH, Letbetonelementgruppen . . . . . . 28<br />
<strong>Beton</strong>element-Foreningen . . . . . . . . . . 30<br />
Nyt fra <strong>Beton</strong>centret . . . . . . . . . . . . . . . 34<br />
<strong>Dansk</strong> Beto<strong>nr</strong>åd: Hvordan går det<br />
med betonvisionerne? . . . . . . . . . . . . . . 36<br />
Fra CtO’s arbejdsmark . . . . . . . . . . . . . . 37<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>forening . . . . . . . . . . . . . . 40<br />
Kreativt byggeri<br />
– og mindre kreativt<br />
I Skibet, lidt vest for Vejle, skal der bygges 10 huse i en lille bebyggelse,<br />
Komforthusene. Det spændende ved det er, at husene ikke skal have hverken<br />
varmeveksler til fjernvarme eller gasfyr. Faktisk skal de slet ikke have nogen<br />
traditionel varmeinstallation. Der er tale om passivhuse, <strong>som</strong> klarer sig med så<br />
lidt opvarmning, at beboerne og standby-forbruget fra diverse apparater i det<br />
store og hele er nok. Resten klarer en varmepumpe for 1.000 kroner årligt.<br />
Passivhuse har et energibehov til opvarmning på højst 15 kWh pr. kvadratmeter<br />
om året. Det kræver god isolation. En af parterne bag projektet er da<br />
også Isover, <strong>som</strong> producerer glasuld. De øvrige er Middelfart Sparekasse og<br />
ZETA Invest. 10 forskellige konsortier skal bygge de 10 huse.<br />
Når man ser lidt nærmere på de enkelte projekter, viser det sig, at der blandt<br />
husene er syv med lette facader af forskellige trækonstruktioner, et med vægge<br />
af porebeton, et fuldmuret hus og ét med letklinkerelementer – i øvrigt fra<br />
Expan.<br />
Af beskrivelsen af betonhuset fremgår, at betonen har betydning for varmeregningen.<br />
De tunge konstruktioner akkumulerer og afgiver varme på de<br />
rigtige tidspunkter af døgnet – og bidrager derved til mere stabile temperaturer<br />
og et lavere varmeforbrug.<br />
I en pressemeddelelse fra projektet kan man læse: ”Alle konsortierne har udvist<br />
stor kreativitet med hensyn til netop udnyttelse af solindfaldet. Det har<br />
givet sig udslag i en central bygningskrop og forskellige former for tagudhæng,<br />
<strong>som</strong> gør, at den lave vintersols stråler skinner ind i huset, mens <strong>som</strong>mersolen<br />
ikke kan nå det”.<br />
Men er de nu så kreative endda alle sammen? Det kan i det mindste undre, at<br />
der ikke er flere, <strong>som</strong> er opmærk<strong>som</strong>me på muligheden for at spare på energien<br />
ved hjælp af tunge betonkonstruktioner.<br />
Dét er til gengæld kreativt. Væggene skal jo være der alligevel, så hvorfor<br />
ikke samtidig tildele dem en rolle i indeklimaet? Oven i købet får bygherren<br />
så endda solide, vedligeholdelsesfrie og indeklimavenlige betonkonstruktioner,<br />
<strong>som</strong> har potentiale til at overleve mange af de lettere konstruktioner.<br />
Forsiden<br />
HELSINGØR RENSEANLÆG. ARKITEKT: LUNDGAARD & TRANBERG.<br />
jbn
ISSN 0109-758X<br />
Nr. 4 · 24. årgang · November <strong>2007</strong><br />
www.danskbeton.dk<br />
Udkommer 4 gange årligt i februar, maj,<br />
august og november.<br />
Distribueret oplag: 6.000<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> har til formål at orientere om<br />
den betonteknologiske udvikling i Danmark,<br />
at udbrede kendskabet til betons anvendelsesmuligheder<br />
samt at medvirke til, at beton<br />
anvendes optimalt teknisk, æstetisk, økonomisk<br />
og miljømæssigt.<br />
Udgivere<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong><br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>forening<br />
Redaktion<br />
Jan Broch Nielsen (ansvarshavende)<br />
redaktionen@danskbeton.dk<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>,<br />
Brøndbytoften 11, 2605 Brøndby<br />
Tlf. 57 80 78 69 · Fax 57 80 78 65<br />
Produktion og administration<br />
Prinfoparitas<br />
Brøndbytoften 11, 2605 Brøndby<br />
Tlf. 36 38 25 25 · Fax 36 38 25 20<br />
Poul B. Eriksen<br />
pbe@prinfoparitas.dk<br />
Tlf. 36 38 25 25 · Fax 36 38 25 20<br />
Annoncer<br />
Media-People ApS<br />
Landskronagade 56B, 2100 København Ø<br />
Ole Bolvig Hansen<br />
annoncer@danskbeton.dk<br />
Tlf. 39 20 08 55 · Fax 39 20 08 65<br />
Abonnementspris<br />
Indland kr. 210,- excl. moms (4 numre)<br />
Udland kr. 260,- (4 numre)<br />
Løssalg kr. 65,00 excl. moms<br />
Indhold<br />
Kreativt byggeri<br />
– og mindre kreativt . . . . . . . . . . . . . . . . 3<br />
Tung og dejlig beton . . . . . . . . . . . . . . . . 5<br />
Et kig siger mere end 100 teorier . . . . . 10<br />
Startskud: www.syn ligbeton.dk. . . . . . 12<br />
Værd at vide om betonbelægninger . . 15<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>dag kom vidt omkring . . 16<br />
SCC har fået solidt fodfæste . . . . . . . . . 18<br />
Mageløse betonsøjler . . . . . . . . . . . . . . . 20<br />
Nemmere at bygge bro med<br />
ny kantbjælke . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23<br />
Spændende siddemuligheder . . . . . . . 24<br />
Byggesjusk og unge ingeniør Jensen. . 26<br />
BIH, Letbetonelementgruppen . . . . . . 28<br />
<strong>Beton</strong>element-Foreningen . . . . . . . . . . 30<br />
Nyt fra <strong>Beton</strong>centret . . . . . . . . . . . . . . . 34<br />
<strong>Dansk</strong> Beto<strong>nr</strong>åd: Hvordan går det<br />
med betonvisionerne? . . . . . . . . . . . . . . 36<br />
Fra CtO’s arbejdsmark . . . . . . . . . . . . . . 37<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>forening . . . . . . . . . . . . . . 40<br />
Kreativt byggeri<br />
– og mindre kreativt<br />
I Skibet, lidt vest for Vejle, skal der bygges 10 huse i en lille bebyggelse,<br />
Komforthusene. Det spændende ved det er, at husene ikke skal have hverken<br />
varmeveksler til fjernvarme eller gasfyr. Faktisk skal de slet ikke have nogen<br />
traditionel varmeinstallation. Der er tale om passivhuse, <strong>som</strong> klarer sig med så<br />
lidt opvarmning, at beboerne og standby-forbruget fra diverse apparater i det<br />
store og hele er nok. Resten klarer en varmepumpe for 1.000 kroner årligt.<br />
Passivhuse har et energibehov til opvarmning på højst 15 kWh pr. kvadratmeter<br />
om året. Det kræver god isolation. En af parterne bag projektet er da<br />
også Isover, <strong>som</strong> producerer glasuld. De øvrige er Middelfart Sparekasse og<br />
ZETA Invest. 10 forskellige konsortier skal bygge de 10 huse.<br />
Når man ser lidt nærmere på de enkelte projekter, viser det sig, at der blandt<br />
husene er syv med lette facader af forskellige trækonstruktioner, et med vægge<br />
af porebeton, et fuldmuret hus og ét med letklinkerelementer – i øvrigt fra<br />
Expan.<br />
Af beskrivelsen af betonhuset fremgår, at betonen har betydning for varmeregningen.<br />
De tunge konstruktioner akkumulerer og afgiver varme på de<br />
rigtige tidspunkter af døgnet – og bidrager derved til mere stabile temperaturer<br />
og et lavere varmeforbrug.<br />
I en pressemeddelelse fra projektet kan man læse: ”Alle konsortierne har udvist<br />
stor kreativitet med hensyn til netop udnyttelse af solindfaldet. Det har<br />
givet sig udslag i en central bygningskrop og forskellige former for tagudhæng,<br />
<strong>som</strong> gør, at den lave vintersols stråler skinner ind i huset, mens <strong>som</strong>mersolen<br />
ikke kan nå det”.<br />
Men er de nu så kreative endda alle sammen? Det kan i det mindste undre, at<br />
der ikke er flere, <strong>som</strong> er opmærk<strong>som</strong>me på muligheden for at spare på energien<br />
ved hjælp af tunge betonkonstruktioner.<br />
Dét er til gengæld kreativt. Væggene skal jo være der alligevel, så hvorfor<br />
ikke samtidig tildele dem en rolle i indeklimaet? Oven i købet får bygherren<br />
så endda solide, vedligeholdelsesfrie og indeklimavenlige betonkonstruktioner,<br />
<strong>som</strong> har potentiale til at overleve mange af de lettere konstruktioner.<br />
Forsiden<br />
HELSINGØR RENSEANLÆG. ARKITEKT: LUNDGAARD & TRANBERG.<br />
jbn
”DET BEHOV FOR KØLING, DER BLANDT ANDET KENDETEGNER BYGNINGER AF STÅL<br />
OG GLAS, KAN ELIMINERES, HVIS BYGGERIET I STEDET UDFØRES MED FOKUS PÅ AT<br />
UDNYTTE PASSIV KLIMATISERING”, SIGER PRODUKTCHEF JØRGEN SCHOU, UNICON.<br />
Tung og dejlig beton<br />
UNICON SATSER PÅ AT UDVIKLE BYGGELØSNINGER MED LAVERE ENERGIBEHOV,<br />
STØRRE KOMFORT OG BEDRE TOTALØKONOMI VED AT UDNYTTE BETONS GODE<br />
TERMISKE EGENSKABER<br />
Under navnet UNI-Energy og med<br />
mottoet tung og dejlig beton sætter<br />
Unicon A/S nu fokus på betons gode<br />
egenskaber, når det gælder energi og<br />
indeklima.<br />
UNI-Energy skal udvikle, dokumentere<br />
og demonstrere byggeløsninger<br />
ved brug af pladsstøbt beton <strong>som</strong> i<br />
forhold til traditionelle løsninger har<br />
lavere energibehov, større komfort og<br />
bedre totaløkonomi.<br />
Miljø, helbred og økonomi<br />
Produktchef Jørgen Schou fra Unicon<br />
fortæller, at virk<strong>som</strong>heden i et par<br />
år har arbejdet med, hvordan man<br />
mest effektivt kan få fordele af betons<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong><br />
5
gode egenskaber til at oplagre og afgive<br />
varme.<br />
”Netop på det termiske område<br />
har beton unikke egenskaber og<br />
store fordele sammenlignet med<br />
konkurrerende materialer <strong>som</strong> træ,<br />
stål og glas. Derfor vil vi gerne anvise<br />
løsninger, <strong>som</strong> både er praktisk<br />
brugbare og dokumenterede gennem<br />
beregning”, siger han og peger på tre<br />
gode grunde til at foretrække beton:<br />
Miljøet, helbredet og økonomien.<br />
For at begynde med miljøet kan<br />
smartere brug af beton få væsentlig<br />
betydning for at realisere de energibesparelser,<br />
der er nødvendige for<br />
at reducere samfundets CO2-udslip,<br />
<strong>som</strong> står højt på den politiske dagsorden.<br />
”40 procent af Europas energiforbrug<br />
går til opvarmning. Det er dokumenteret,<br />
at tunge konstruktioner<br />
i bygninger kan reducere bygningens<br />
energiforbrug med mellem 4 og 13<br />
Behov for køling<br />
Behov for opvarmning<br />
Ideal temperatur<br />
SÅDAN REGULERER LETTE OG TUNGE MATERIALER<br />
TEMPERATUREN I LØBET AF DØGNET.<br />
procent. Hertil kommer, at det behov<br />
for køling, der blandt andet kendetegner<br />
bygninger af stål og glas, kan<br />
elimineres, hvis byggeriet i stedet udføres<br />
med fokus på at udnytte passiv<br />
klimatisering”, siger Jørgen Schou og<br />
Tunge materialer<br />
Lette materialer<br />
6 12 18 24<br />
Tid<br />
fortsætter: ”Selvfølgelig er sådanne<br />
tal forholdsvis generelle. Men de viser,<br />
at vi måske taler om én eller to<br />
procent af Europas samlede energiforbrug,<br />
og det er virkelig meget at<br />
kunne spare”.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
6<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong>
Sundere indeklima<br />
Samtidig argumenterer Unicon også<br />
med, at bygningerne får et bedre termisk<br />
indeklima og mindre behov for<br />
ventilation, hvilket både gavner komforten<br />
og helbredet. Forskning viser<br />
således, at der er højere forekomst af<br />
SBS (Sick Building Syndrom) i bygninger<br />
med mekanisk køling end i<br />
bygninger, <strong>som</strong> klimatiseres passivt<br />
ved udnyttelse af termisk masse og<br />
naturlig ventilation.<br />
Endelig bliver driften af bygningen<br />
billigere. Det skyldes både en<br />
mindre energiregning og lavere pris<br />
på grund af mindre eller måske slet<br />
intet behov for tekniske installationer<br />
til ventilation, køling og opvarming.<br />
OM VINTEREN KAN SOLEN HURTIGT BRINGE TEMPERATUREN OP.<br />
SMART BRUG AF BETON GEMMER VARMEN TIL DE KOLDE NÆTTER.<br />
Udfordringerne<br />
Men der er også udfordringer. Først<br />
og fremmest skal betonoverfladerne<br />
så vidt muligt være eksponerede<br />
– det vil sige direkte i kontakt med<br />
indeluften og gerne med solindfald<br />
om vinteren; uden for meget maling,<br />
beklædninger, nedhængende lofter<br />
eller andet isolerende.<br />
Det betyder samtidig synlige betonoverflader,<br />
så udførelse og finish<br />
skal prioriteres højt. Det tackler Unicon<br />
ved hjælp af UNI-Surface, der<br />
definerer ni forskellige overflader fra<br />
bræddeforskalling til slebne og polerede<br />
overflader, så arkitekter og<br />
bygherrer kan vælge dem. Samtidig<br />
får entreprenørerne vejledning i at<br />
udføre disse overflader.<br />
De hårde betonoverflader giver<br />
også akustiske udfordringer i form af<br />
en høj efterklangstid. Dette løses normalt<br />
ved at kombinere de eksponerede<br />
overflader med andre overflader,<br />
der akustisk er mindre føl<strong>som</strong>me,<br />
eller ligefrem lyddæmpende.<br />
Optimal udnyttelse af den termiske<br />
masse til passiv klimatisering<br />
forudsætter desuden naturlig ventilation/natkøling,<br />
udvendig solafskærmning,<br />
udnyttelse af dagslys,<br />
behovsstyring af elektrisk belysning<br />
og en velisoleret og tæt bygningskonstruktion<br />
uden kuldebroer.<br />
jbn<br />
Derfor er beton bedst<br />
<strong>Beton</strong> har termiske egenskaber, der er langt bedre end konkurrerende<br />
byggematerialer <strong>som</strong> træ og stål.<br />
De termiske egenskaber, der har betydning for den termiske masse,<br />
er varmekapacitet og varmeledningsevne. Hertil kommer, hvordan<br />
materialets varmekapacitet og konduktivitet harmonerer med øvrige<br />
påvirkninger af rummet i løbet af døgncyklus. Enkelt sagt skal den termiske<br />
masse kunne optage varme i døgnets varme perioder og afgive<br />
varme i de kolde perioder. Derved bidrager den termiske masse til at<br />
stabilisere temperaturen.<br />
For en række byggematerialer gælder:<br />
· Mineraluld leder varme dårligt og har lav varmekapacitet. Mineraluld<br />
bidrager derfor ikke til temperaturstabilisering.<br />
· Stål har høj varmekapacitet, men leder varme for godt, så varmen<br />
ikke kan gemmes til om natten.<br />
· Træ har en relativt høj varmekapacitet, men leder varme for dårligt<br />
til døgnudjævning.<br />
· <strong>Beton</strong> har høj varmekapacitet og en moderat varmeledningsevne,<br />
der passer godt til døgncyklus i en bygning.<br />
I erhvervsbyggeri kan termisk masse først og fremmest anvendes til at<br />
reducere køle-behovet. I boliger vil termisk masse lagre den passive<br />
solvarme, der kommer ind gennem vinduerne, og således reducere<br />
varmebehovet, lige<strong>som</strong> overophedningsproblemer i <strong>som</strong>mersæsonen<br />
vil blive reduceret.<br />
Interesserede kan læse mere om termisk brug af beton i følgende<br />
publikationer:<br />
Arbejdsrapport fra Miljøstyrelsen 19/<strong>2007</strong> – Varmeakkumulering i beton.<br />
Kan hentes fra www.mst.dk.<br />
Rapporten ”Sammenligning mellem ekstra let og middeltungt boligbyggeri”<br />
fra Teknologisk Institut. Kan hentes på www.bih.dk.<br />
”Termisk masse og klimatisering av bygninger” er udarbejdet af Sintef i<br />
Norge. Den kan hentes på www.byggutengrenser.no.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong><br />
7
Her findes<br />
det grå guld<br />
– et initiativ støbt af <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong><br />
Sand, grus, kalk og vand har stor værdi, når det blandes med<br />
viden. Et godt byggeri kræver et holdbart byggemateriale. <strong>Beton</strong> er<br />
bæredygtig for både miljø og mennesker, da det består af rene<br />
naturmaterialer. Med andre ord: Blander man naturens egne materialer<br />
med viden, får man et godt sted for mennesker – til gavn for<br />
mange generationer.<br />
www.danskbeton.dk
PEIKKO SØGER EN SÆLGER TIL<br />
SALG AF INDSTØBNINGSDELE<br />
Se separat annonce på side 12
Et kig<br />
DET NY ELEKTRONMIKROSKOP TIL 1,25 MILLIONER KRONER BLIVER ET FREMTIDIG OMDREJNINGSPUNKT<br />
PÅ BYG·DTU FOR FORSKNING I PORØSE BYGGEMATERIALER SOM BETON, TRÆ OG TEGL.<br />
Sliddele til<br />
betonblandere<br />
Lavere omkostninger !!!<br />
Der stilles stadig større krav til lavere<br />
vedligeholdelse<strong>som</strong>kostninger.<br />
For at løse dette krav kan Conparts tilbyde<br />
sliddelsprodukter med meget høj slidstyrke.<br />
Conparts har overtaget eneforhandlingen af det<br />
kendte Hawiflex ® PUR-produkt og panserbelagte<br />
stålsliddele fra tyske Habermann GmbH.<br />
Programmet, <strong>som</strong> kan tilbydes til de fleste typer<br />
betonblandere, omfatter:<br />
▼ Slidforinger ▼ Blanderarme<br />
▼ Armbeskyttere ▼ Blanderskovle<br />
▼ Sideskrabere<br />
Conparts styrke er vort mangeårige erfaring med reservedelssalg og service til betonfabrikanter verden over.<br />
Uanset fabrikat kan vi tilbyde de helt rigtige reserve- og sliddele til konkurrencedygtige priser, og give solid<br />
professionel vejledning oven i købet.<br />
SCANDINAVIA<br />
Conparts ApS · Mørkebjergvej 7 – DK-5600 Faaborg · Tel: +45 6261 1111 – Fax: +45 6261 5011<br />
www.conparts.dk – Mail: info@conparts.dk<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
10<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong>
BYG·DTU HAR STORE FORVENTNINGER TIL ET NYT<br />
ELEKTRONMIKROSKOP, DER BLANDT ANDET ER VELEGNET<br />
TIL AT UNDERSØGE BETONS MIKROSTRUKTUR<br />
siger mere end 100 teorier<br />
Forskningen i porøse byggematerialer<br />
<strong>som</strong> beton og træ har med et avanceret<br />
scanning elektronmikroskop fået<br />
nye muligheder på BYG·DTU.<br />
”Udstyr <strong>som</strong> dette har længe stået<br />
meget højt på vores ønskeseddel.<br />
Porøse byggematerialer er et område,<br />
vi satser meget på”, sagde institutdirektør<br />
Jacob Steen Møller fra<br />
BYG·DTU ved den officielle indvielse<br />
af mikroskopet, der er doneret af Johan<br />
Hei<strong>nr</strong>ich Hoffmann og Hustrus<br />
mindefond.<br />
Mikroskopet er af typen ESEM,<br />
<strong>som</strong> står for Environmental Scanning<br />
Electron Microscope. ”Environmen-<br />
tal” betyder i denne sammenhæng,<br />
at prøverne kan undersøges i en atmosfære<br />
af vanddamp i modsætning<br />
til sædvanlige elektronmikroskoper,<br />
der kræver vakuum i målekammeret.<br />
”Dermed bliver det muligt at undersøge<br />
materialers mikrostruktur<br />
ved forskellige fugtforhold. Samtidig<br />
er målekammeret af en sådan størrelse,<br />
at det også er muligt at belaste<br />
prøveemnerne mekanisk”, fortæller<br />
lektor Mette Geiker, der har stået for<br />
udvælgelse og anskaffelse af mikroskopet.<br />
Ved at kombinere fugtbelastning<br />
og mekanisk belastning får forskerne<br />
langt bedre muligheder end før for at<br />
undersøge porøse materialers brudmekanik.<br />
”Et hurtigt kig kan sige mere end 100<br />
teorier”, sagde professor Ole Mejlhede<br />
Jensen således ved indvielsen,<br />
hvor han udnævnte elektronmikroskopet<br />
til et omdrejningspunkt for<br />
den fremtidige forskning i byggematerialer<br />
<strong>som</strong> beton, træ og tegl på<br />
BYG·DTU.<br />
”For eksempel kan vi lave skadesanalyse<br />
af beton, se imperfektioner i<br />
træs mikrostruktur og studere porestrukturen<br />
i tegl”, fortsatte han.<br />
Elektronmikroskopet til en værdi<br />
af cirka 1,25 millioner kroner er desuden<br />
udstyret med en såkaldt EDAX<br />
til grundstofanalyse ved hjælp af<br />
røntgenspektrometri.<br />
jbn<br />
DET NY MIKROSKOP BRUGES I<br />
FORBINDELSE MED UNDERSØGELSE<br />
KORROSIONSBESTANDIGHEDEN<br />
AF ARMERING MED ÆNDREDE<br />
OVERFLADEEGENSKABER. BILLEDET<br />
ER OPTAGET MED LFD (LARGE FIELD<br />
DETECTOR) OG VISER EN BRUDFLADE<br />
AF CEMENTMØRTEL, DER HAR VÆRET<br />
OMSTØBT ARMERING.<br />
FOTO: ANDRÉ KÜTER, PER MØLLER OG<br />
METTE GEIKER.<br />
MED SUPERABSORBERENDE POLYMERPARTIKLER (SAP), SOM TILSÆTTES BETONEN<br />
UNDER BLANDING, KAN DER SKABES KUGLEFORMEDE HULRUM I DEN HÆRDNEDE<br />
BETON. TEKNOLOGIEN KAN ANVENDES TIL ELIMINERING AF AUTOGENT SVIND,<br />
SIKRING AF FROSTBESTANDIGHED OG KONSISTENSSTYRING FX VED SPRØJTESTØBNING.<br />
VENSTRE: CA. Ø100 µM TØR SAP-PARTIKEL. HØJRE: CA. Ø240 µM HULRUM I BETONEN<br />
SKABT EFTER ET VÆSKEOPTAG PÅ CA. 12 ML/ G TØR SAP.<br />
FOTO: SARA LAUSTSEN, ANDERS MØLLER MADSEN OG OLE MEJLHEDE JENSEN.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong><br />
11
FLODHESTEHUSET I KØBENHAVNS ZOO.<br />
DET KRÆVEDE EN RÆKKE FORSØG FOR<br />
ENTREPRENØREN MT HØJGAARD AT UDFØRE<br />
EN BETONOVERFLADE, DER LEVEDE OP TIL<br />
ARKITEKTENS ØNSKER.<br />
Startskud:<br />
www.syn<br />
SALGSTEKNIKER<br />
KLIK IND PÅ DEN NY PORTAL OG FIND EN<br />
PEIKKO DANMARK, ODENSE<br />
Kunne du tænke dig at sælge smarte og<br />
nytænkende løsninger til betonkonstruktioner<br />
og elementindustrien...?<br />
Peikko Danmark er et ungt og dynamisk salgs- og ingeniørteam<br />
med kontor nær motorvejen i Odense.<br />
Vi forestår salget af Peikko produkter, indstøbningsdele til<br />
betonindustrien, samt kompositbjælken, Deltabjælken på<br />
det danske marked.<br />
Peikko Danmark er en del af et stort internationalt voksende<br />
firma, og vi befinder os lige nu i en rivende udvikling.<br />
Vi søger en person, der har erfaring med betonkonstruktioner<br />
F.eks. en konstruktør, struktør eller teknisk sælger<br />
der kunne tænke sig at have ansvar for salg af Peikkos indstøbningsbeslag<br />
til bl.a. betonelementfabrikker.<br />
Vi tilbyder et udfordrende og selvstændigt job med firmabil<br />
og bonusordning i en virk<strong>som</strong>hed i rivende udvikling.<br />
Det er en stilling med frihed under ansvar, hvor dine handlinger<br />
i høj grad vil præge vores fremtidige udvikling og<br />
position på det danske marked.<br />
Stillingen ønskes besat snarest.<br />
Venligst kontakt Jonas Høg på tlf. 51205658<br />
eller e-mail jonas.hog@peikko.com<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Se mere på:<br />
<br />
Hestehaven 21 | 5260 Odense S | Tlf. 66 11 10 65 | Fax 66 11 10 25 | DK-Sales@peikko.com<br />
Sjældent har et treårigt projekt sat sig så tydelige spor<br />
<strong>som</strong> ”Den synlige betonoverflade”, der officielt slutter<br />
med udgangen af <strong>2007</strong>. Projektets julegave til betonverdenen<br />
er imidlertid allerede klar i form af en omfattende<br />
videnportal, der både tilbyder inspiration og<br />
konkret viden til alle byggeriets parter, fra bygherre<br />
til entreprenør.<br />
Portalen hedder www.synligbeton.dk. Den blev<br />
præsenteret på projektets afslutningsseminar den<br />
allersidste dag i oktober, hvor projektleder Dorthe<br />
Mathiesen fra <strong>Beton</strong>centret på Teknologisk Institut<br />
Den synlige betonoverflade<br />
Projektet ”Den synlige betonoverflade begyndte<br />
den 1. januar 2005 og afsluttes med udgangen af<br />
<strong>2007</strong>. Projektet blev gennemført <strong>som</strong> et samarbejde<br />
mellem virk<strong>som</strong>heder og videncentre, der repræsenterer<br />
byggeriet i alle dets faser. Projektet har<br />
fået støtte fra Fonden Realdania. Se mere på www.<br />
synligbeton.dk.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
12<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong>
ligbeton.dk<br />
”PORTALEN ER ET STARTSKUD, IKKE<br />
EN AFSLUTNING”, SIGER DORTHE<br />
MATHIESEN, DER VAR PROJEKTLEDER FOR<br />
”DEN SYNLIGE BETONOVERFLADE”.<br />
GULDGRUBE AF VIDEN OM BETONOVERFLADER<br />
understregede, at portalen snarere er<br />
et startskud end en afslutning.<br />
Inspiration, dialog og<br />
værktøjer<br />
De tre hovedoverskrifter for portalens<br />
indhold er inspiration, dialog og<br />
værktøjer.<br />
Inspirationen omfatter blandt andet<br />
en række reference- og inspirationsprojekter<br />
samt et bibliotek med<br />
betonoverflader. Dialogdelen indeholder<br />
tjeklister til byggeriets forskellige<br />
faser, så bygherrens forventninger<br />
effektivt kan kommunikeres<br />
videre gennem kæden. Og værktøjsdelen<br />
indeholder direkte anvendelig<br />
viden om fx mikro- og makrodesign,<br />
vurdering af visuel ensartethed og<br />
betonteknologi.<br />
En repræsentant for portalens<br />
kommende brugere, projektleder<br />
Niels Thorsund fra MT Højgaard, er<br />
begejstret:<br />
”Dette er alle tiders. Portalen kan<br />
hjælpe mig rigtig meget i mit arbejde<br />
<strong>som</strong> entreprenør”, siger han.<br />
Nem kommunikation<br />
FORSKELLIGE BETONOVERFLADER<br />
UDSTILLET I FORBINDELSE MED<br />
PROJEKTETS AFSLUTNINGSSEMINAR.<br />
Niels Thorsund havde ansvaret for<br />
udførelsen af de meget roste betonoverflader<br />
i flodhestenes nye anlæg<br />
i Københavns ZOO. Derfor kender<br />
han fra eget arbejde udfordringen<br />
med at føre arkitektens ønsker til en<br />
betonoverflade ud i livet.<br />
”Portalen vil gøre det nemt for<br />
arkitekt og ingeniør at tale sammen<br />
om overflader”, siger han.<br />
<strong>Beton</strong>centret på Teknologisk Institut<br />
og Aalborg Portland har påtaget<br />
sig at føre portalen videre – men<br />
efterlyser samtidig flere, der vil tage<br />
medejerskab og bidrage til vedligeholdelse<br />
og udbygning. På afslutningsseminaret<br />
meldte <strong>Beton</strong>element-<br />
Foreningen sig straks på banen.<br />
jbn<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong><br />
13
NOTER NOTER NOTER NOTER<br />
Hjælp til digitalt byggeri<br />
DDB Taskforce er en gruppe eksperter<br />
fra de organisationer og virk<strong>som</strong>heder,<br />
der har deltaget i Det Digitale Byggeri,<br />
og <strong>som</strong> nu er klar til at rykke ud med<br />
rådgivning og uddannelse til alle, der<br />
står over for de nye krav om brug af<br />
informationsteknologi i byggeprocessen.<br />
”Mange virk<strong>som</strong>heder i byggebranchen<br />
opfatter digitalt byggeri <strong>som</strong> svært at<br />
komme i gang med. Men sådan behøver<br />
det ikke være. DDB Taskforce kan<br />
forklare tingene og hjælpe virk<strong>som</strong>heden<br />
med en køreplan. I de fleste tilfælde er<br />
det endda gratis på grund af finansiering<br />
fra EU”, siger konsulent Jan L. Andresen<br />
fra Teknologisk Institut.<br />
NOTER NOTER<br />
Kurv af pil og beton<br />
Fletkunstneren Klaus Titze høstede anerkendelse<br />
for næsten 10 års eksperimenter med fletværk<br />
i pil og beton, da bedste unikaprodukt skulle<br />
vælges på Kunsthåndværkermarkedets åbningsdag.<br />
Håndfuglen07 – <strong>som</strong> prisen hedder – blev givet til<br />
den tyskfødte mester for det originale udtryk han<br />
har skabt med sine pileflettede kurve bestrøget med<br />
fibermørtel.<br />
Inspirationen til betonkurvene kommer fra<br />
bygningskulturens vægge med pilestolper påført<br />
ler. Det princip har Klaus Titze overført til sit<br />
skulpturelle fletværk, der tidligere på året også<br />
begejstrede Statens Kunstfond, <strong>som</strong> købte tre kurve<br />
og lagde et arbejdslegat oveni.<br />
Erfarings<strong>blad</strong> om betonskader<br />
BYG-ERFA har udgivet et nyt erfarings<strong>blad</strong><br />
med titlen: ”<strong>Beton</strong>skader – undersøgelse<br />
og reparation”. Erfarings<strong>blad</strong>et<br />
gennemgår metoder til undersøgelse af<br />
skader i jernbetonkonstruktioner og giver<br />
anvisninger til udbedring af skader.<br />
Nyt system til projektstyring<br />
ConTech Analysis ApS har udviklet<br />
softwaren 4sight til projektstyring<br />
med værktøjer til planlægning, fremdriftsrapportering<br />
samt opfølgning og<br />
revision af planlægning. Fremdrift kan<br />
indrapporteres via mobiltelefon eller web,<br />
idet systemet benytter sig af en central<br />
database, <strong>som</strong> kan tilgås fra en vilkårlig<br />
internet-browser og fra mobiltelefoner.<br />
Kvalitetsgrus fra Nordsøen<br />
Certificeret af <strong>Dansk</strong> Grus Certificering <strong>som</strong><br />
leverandør af følgende betontilslagsmaterialer:<br />
Søsten 2-4 mm<br />
Søsten 4-8 mm kl. M<br />
Søsten 4-16 mm kl. A<br />
Søsten 8-16 mm kl. A<br />
Søsten 8-32 mm kl. A<br />
Søsten 16-32 mm kl. A<br />
Fast leverandør til mange kvalitetsbevidste<br />
brugere i hele Danmark.<br />
Stor produktionskapacitet og store lagre<br />
- garanterer sikker levering året rundt.<br />
WWW.DANSKBETON.DK<br />
Kontakt os venligst<br />
og forhør nærmere<br />
Strandvejen 163 . 7673 Harboøre<br />
Tlf. 97 83 60 11<br />
www.thyboron-nordsoral.dk<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
14<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong>
NY UDGAVE AF NYTTIG<br />
HÅNDBOG SAMLER<br />
VIDEN OM ANVEN-<br />
DELSE, UDFØRELSE OG<br />
VEDLIGEHOLDELSE AF<br />
BELÆGNINGER, TRAPPER<br />
OG STØTTEMURE<br />
Værd at vide om betonbelægninger<br />
Belægningsgruppen i <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> har udgivet en revideret<br />
udgave af den tekniske håndbog <strong>Beton</strong>belægninger,<br />
<strong>som</strong> senest udkom i 2001.<br />
Håndbogen er et omfattende og gennemillustreret<br />
værk på over 150 sider, der indeholder masser af nyttig<br />
viden om snart sagt alle aspekter af betonbelægninger<br />
– fra fremstilling af beton og fliser til vedligeholdelse og<br />
ukrudtsbekæmpelse.<br />
Håndbogen er baseret på såvel teoretisk viden og de<br />
nyeste normer <strong>som</strong> praktiske erfaringer, og den giver bred<br />
information om sten og fliser af beton. Desuden indeholder<br />
håndbogen en vejledning i projektering og udførelse<br />
af trafikbelastede veje, pladser og stier.<br />
Det er Belægningsgruppens håb, at håndbogen vil blive<br />
brugt flittigt af byggeriets parter til at udføre holdbare befæstelser<br />
uden skader og fejl.<br />
Den ny håndbog kan købes på www.betonsten.dk for<br />
95 kroner eller downloades gratis <strong>som</strong> <strong>pdf</strong>.<br />
jbn<br />
www.teknologisk.dk/jobs<br />
<strong>Beton</strong>centret søger nye<br />
kolleger i Taastrup, Aalborg<br />
og Kolding<br />
Bygningsingeniører<br />
med fokus på beton<br />
Vi søger bygningsingeniører eller lignende, der kan tilføre os<br />
kompetence på et eller flere af følgende områder:<br />
• Tilstandsvurderinger og skadesudredninger af konstruktioner<br />
og boliger med revner, sætninger, brandskader, fugtskader og<br />
skimmelvækst.<br />
• Kontrolopgaver, eksempelvis 10 års beholderkontrol.<br />
• <strong>Beton</strong>teknologiske udredninger og dokumentation, FPC systemer<br />
og CE-mærkning.<br />
Erhvervs-ph.d.:<br />
<strong>Beton</strong>s plastiske fase<br />
Du skal undersøge de problemstillinger, der opstår i betonens<br />
plastiske fase, når selvkompakterende beton benyttes til udlægning<br />
af gulve. Projektets formål er at udvikle en fysisk-kemisk<br />
baseret model til beskrivelse af plastisk svind i selvkompak -<br />
terende beton. Projektet vil indeholde både en teoretisk og<br />
eksperimentel del, og du vil selv få mulighed for at se problematikkerne<br />
på nært hold.<br />
For stillingerne gælder, at du bliver tilknyttet <strong>Beton</strong>centret, der består af et stærkt team af specialister inden for områderne: tilstandsvurdering,<br />
prøvning, produktudvikling, betonproduktion, overfladebehandling, miljø og indeklima.<br />
Læs mere om stillingerne og send din ansøgning via www.teknologisk.dk/jobs.<br />
Teknologisk Institut er et innovativt forsknings- og rådgivende institut, der udvikler nye teknologier og hjælper virk<strong>som</strong>heder og organisationer med at omsætte<br />
viden til strategier, beslutninger og produkter. Vi befinder os i krydsfeltet mellem forskning og forretning, og du kommer derfor til at arbejde sammen med medarbejdere<br />
fra mange fagområder og med eksterne samarbejds partnere så<strong>som</strong> virk<strong>som</strong>heder, universiteter og internationale netværk.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong><br />
15
Nem rengøring betyder større<br />
effektivitet. Det er baggrunden for,<br />
at Haarup har udviklet sit eget spulesystem,<br />
der sikrer bedre rengøring<br />
og hurtigere blandeproces.<br />
Effektiv, præcis og robust<br />
Skal der tjenes penge i dag, kræves der effektivt udstyr, og Haarups<br />
blander er sandsynligvis den mest effektive blander på markedet. Dette<br />
skyldes den robuste, præcise konstruktion, <strong>som</strong> kendetegner alle de 11<br />
forskellige størrelser fra 300 l til 4500 l.<br />
DANSK BETONFORENINGS FORMAND, ERIK STOKLUND<br />
LARSEN, PÅPEGEDE, AT BETON ER MIDT I ET IMAGESKIFT<br />
TIL NOGET LANGT MERE POSITIVT END TIDLIGERE. DET<br />
ÅBNER DØREN TIL EN SPÆNDENDE FREMTID.<br />
Blanderen produceres på egen fabrik, og dette er blot en af grundene<br />
til, at Haarups kraftigt dimensionerede gearkasse leveres med 5 års<br />
garanti.<br />
Haarup Maskinfabrik a/s<br />
Haarupvej 20<br />
DK-8600 Silkeborg<br />
Fax: +45 86 84 53 77<br />
Tlf.: +45 86 84 62 55<br />
E-mail: haarup@haarup.dk<br />
Web: www.haarup.dk<br />
BETONDAGENS UDSTILLING VAR SAMLINGSPUNKT I<br />
PAUSERNE.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
16<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong>
DANSK BETONDAG <strong>2007</strong> VAR GODT BESØGT.<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>dag kom vidt omkring<br />
MANGE DELTAGERE, DA DANSK BETONFORENING<br />
FEJREDE SIT 60-ÅRS JUBILÆUM<br />
Måske på grund af <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>forenings<br />
60 års jubilæum og jubilæumsskriftet<br />
”Om ti år elsker danskerne<br />
beton…”, måske på grund af<br />
mødestedet i det centrale København,<br />
måske på grund af et ekstra<br />
spændende program. Under alle<br />
omstændigheder var den store sal<br />
på Hotel Marriott fyldt, og <strong>Dansk</strong><br />
<strong>Beton</strong>dag <strong>2007</strong> blev en af de mest<br />
velbesøgte i adskillige år.<br />
Indlæggene bragte tilhørerne vidt<br />
omkring. Fremtidsforskeren Uffe Palludan<br />
fulgte op på et indlæg på<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>dag for 10 år siden om<br />
Øresundsregionen <strong>som</strong> det ny kraftcenter<br />
i Norden – og endte med at<br />
foreslå en ny kunstig ø ved Peberholm<br />
med dansk/svensk lovgivning,<br />
kanaler, riviera og havudsigt, hvilket<br />
tilsammen burde kunne finansiere<br />
en hurtig fjernelse af broafgiften<br />
mellem Danmark og Sverige for at<br />
fremme integrationen.<br />
<strong>Beton</strong>design af bænke, ure og<br />
gravsteder var også på programmet<br />
sammen med så forskellige byggerier<br />
<strong>som</strong> Det Kongelige Teaters ny<br />
skuespilhus, Allerhuset, Malmøs Citytunnel<br />
og et fuldautomatisk parkeringshus<br />
i Ørestad. Sæt din bil i<br />
en elevator, så bliver den automatisk<br />
anbragt på rette hylde i parkeringshusets<br />
kæmpemæssige reolsystem.<br />
<strong>Beton</strong>teknologisk var fiberarmeret<br />
beton til tunnelelementer på dagsordenen<br />
sammen med mikrosilica<br />
– eller rettere manglen på samme,<br />
og hvad gør vi så egentlig ved det<br />
– samt superplast, <strong>som</strong> kræver mere<br />
forskning for at give det fulde udbytte<br />
i SCC.<br />
Præsentationer og manuskripter<br />
fra <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>dag er samlet i et<br />
hæfte på ikke mindre end 55 sider,<br />
<strong>som</strong> kan downloades fra www.<br />
danskbetonforening.dk.<br />
jbn<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong><br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
17
SELVKOMPAKTERENDE BETON ANVENDES EFTERHÅNDEN<br />
I BETYDELIGT OMFANG. MEN OPGAVEN ER IKKE HELT<br />
LØST - DER ER FORTSAT UDFORDRINGER AT OVERVINDE,<br />
VISTE SCC-KONSORTIETS AFSLUTNINGSSEMINAR.<br />
SCC har fået solidt fodfæste<br />
Selvkompakterende beton, SCC, har i<br />
de seneste år vundet markant indpas<br />
i den danske betonbranche, og forbruget<br />
er fortsat voksende.<br />
Det er en af konklusionerne efter<br />
SCC-Konsortiets kombinerede afslutningsseminar<br />
og informationsdag i<br />
slutningen af august <strong>2007</strong>. Dermed<br />
kan arbejdet i innovationskonsortiet<br />
betegnes <strong>som</strong> en succes, idet målet<br />
var at bringe den danske betonbranche<br />
i front indenfor SCC.<br />
En anden væsentlig konklusion<br />
er, at der trods succesen fortsat er væsentlige<br />
udfordringer at overvinde.<br />
Især når det gælder SCC til pladsstøbninger,<br />
hvor den selvkompakterende<br />
beton kan være svær at have<br />
med at gøre.<br />
Markante tal<br />
”SCC udgør 28 procent af al fabriksbeton<br />
i Danmark og 60 procent af<br />
elementbetonen”, oplyste centerchef<br />
Mette Glavind fra <strong>Beton</strong>centret på<br />
Teknologisk Institut på informationsdagen.<br />
Og divisionsdirektør Lars<br />
Gredsted fra MT Højgaard, der også<br />
er formand for SCC-Konsortiets styregruppe,<br />
var ikke i tvivl om, hvorfor<br />
SCC i stigende grad erstatter sædvanlig<br />
beton.<br />
”Traditionelt jord- og betonarbejde<br />
er hårdt og slid<strong>som</strong>t. Men SCC kan vi<br />
forbedre arbejdsmiljøet meget. Ingen<br />
vibrering, lavere støj, færre tunge luft<br />
og færre uhensigtsmæssige arbejdsstillinger<br />
er de største fordele”, sagde<br />
han.<br />
Vejregler skal fremme<br />
brugen af SCC<br />
Vejdirektoratet, der med ansvaret<br />
for mange broer er en af Danmarks<br />
store bygherrer, vil gerne være med<br />
til at fremme brugen af SCC.<br />
”Vi er ved at se på, hvordan vi kan<br />
få brug af SCC i relevant omfang<br />
ind i vejreglerne”, fortalte Jørn<br />
Lauridsen fra Vejdirektoratet på SCC-Konsortiets afslutningskonference.<br />
Desuden skal rådgiverne fra begyndelsen tænke SCC ind i designet, oplyste<br />
Martin Svenning Nielsen fra den rådgivende virk<strong>som</strong>hed Gimsing & Madsen.<br />
”SCC er et nyt værktøj i kassen, <strong>som</strong> er egnet til meget. Men det er ikke<br />
noget vidundermiddel”, fastslog han.<br />
Hertil kommer, at produktiviteten i<br />
de fleste tilfælde vokser med SCC.<br />
For eksempel er det muligt at støbe<br />
fra 6 til 18 kvadratmeter gulv pr.<br />
mandtime. De tilsvarende tal for<br />
sædvanlig beton er fra 2,5 til 4 kvadratmeter.<br />
Ved produktion af betonelementer<br />
er produktiviteten cirka 70<br />
procent højere med SCC.<br />
Derimod er der ingen målbare<br />
forbedringer i produktiviteten ved<br />
støbning af brodæk, hvilket kan skyldes,<br />
at selve støbningen kun udgør<br />
cirka fem procent af det samlede<br />
timeforbrug.<br />
Udfordringer for fabriksbeton<br />
Fordelene ved SCC har imidlertid<br />
også en pris. Ikke mindst for producenter<br />
af fabriksbeton, <strong>som</strong> tydeligt<br />
mærker, at SCC på mange områder er<br />
mere føl<strong>som</strong>t end traditionel beton.<br />
”Vi har på mange områder måttet<br />
skærpe vores opmærk<strong>som</strong>hed.<br />
SCC er meget mere føl<strong>som</strong>t over for<br />
fx fillerindhold i sand, glødetab i<br />
flyveaske og vandindhold i tilslag”,<br />
fortalte markedschef Jørgen Schou<br />
fra Unicon.<br />
Desuden har Unicon måttet udarbejde<br />
nye wattmeter-tabeller til<br />
styring af blanderne. Virk<strong>som</strong>heden<br />
arbejder med at indføre fugtfølere i<br />
alle tilslagssiloer og nye topunktsmålesystemer<br />
i blanderne for endnu<br />
bedre at kunne måle den friske betons<br />
egenskaber.<br />
Endelig er der flere eksempler på,<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
18<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong>
SCC ER BLEVET DOMINERENDE.<br />
SELVKOMPAKTERENDE<br />
BETON UDGØR 60 PROCENT<br />
AF ELEMENTBETONEN I<br />
DANMARK OG 28 PROCENT AF<br />
FABRIKSBETONEN.<br />
at SCC med lavalkalicement ændrer<br />
flydeegenskaber og konsistens ved<br />
pumpning.<br />
”Vi overvejer at bruge stabilisatorer<br />
for at øge robustheden”, sagde<br />
Jørgen Schou.<br />
En fornøjelse til elementer<br />
Ved elementproduktion er SCC generelt<br />
en fornøjelse, oplyste Søren<br />
Hansen fra <strong>Beton</strong>element A/S.<br />
”Mindre støj, ingen tunge løft og<br />
40 procent mindre mandskab til den<br />
samme produktion. Det er markante<br />
fordele”, sagde han.<br />
Men også elementfabrikkerne har<br />
udfordringer med SCC, <strong>som</strong> ofte varierer<br />
mere end sædvanlig beton.<br />
Desuden er afbindingstiden i nogle<br />
tilfælde længere, og det kan ved støbning<br />
i lodrette forme være svært at<br />
undgå luftblærer i overfladen.<br />
Resultaterne af SCC-konsortiets<br />
indsats kan se på hjemmesiden www.<br />
voscc.dk, <strong>som</strong> samler viden om SCC.<br />
jbn<br />
To gode håndbøger<br />
To håndbøger er et meget<br />
håndfast og anvendeligt resultat<br />
af SCC-Konsortiets indsats.<br />
Håndbøgerne omhandler<br />
henholdsvis sammensætning af<br />
SCC og udførelse af SCC, og de<br />
blev præsenteret af henholdsvis<br />
Claus Pade fra <strong>Beton</strong>centret på<br />
Teknologisk Institut og Aage<br />
Poulsen fra MT Højgaard.<br />
Håndbøgerne koster 300 kroner<br />
plus moms pr. styk og kan<br />
bestilles på www.voscc.dk.<br />
<strong>Beton</strong>forsker med speciale i SCC<br />
Danmark har fået endnu en ph.d. på betonområdet. Det er civilingeniør<br />
Lars Nyholm Thrane fra <strong>Beton</strong>centret på Teknologisk Institut, der<br />
umiddelbart før <strong>som</strong>merferien forsvarede sit erhvervs-ph.d.-projekt om<br />
formfyldning med selvkompakterende beton.<br />
”SCC er et avanceret materiale, <strong>som</strong> adskiller sig meget fra traditionel<br />
beton. Blandt andet er det nødvendigt både at kende flydespænding og<br />
plastisk viskositet for at kunne beskrive den friske betons egenskaber”,<br />
siger Lars Nyholm Thrane, <strong>som</strong> mener, at der fortsat er brug for<br />
forskning og udvikling for at udnytte materialet optimalt uden de praktiske<br />
problemer, <strong>som</strong> især viser sig ved pladsstøbninger.<br />
Også internationalt arbejder forskerne med at finde nøglen til at<br />
opnå præcist de ønskede flydeegenskaber hver gang. Derfor deltager<br />
Teknologisk Institut nu i en teknisk komite om SCC i regi af den<br />
internationale organisation RILEM, der har til formål af fremme<br />
samarbejdet om forskning i bygge- og konstruktionsmaterialer, lige <strong>som</strong><br />
flere danske projekter er i støbeskeen.<br />
LARS NYHOLM THRANE I DET<br />
HØJTEKNOLOGISKE BETONVÆRKSTED<br />
PÅ TEKNOLOGISK INSTITUT.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong><br />
19
FREMRAGENDE ARKITEKTUR<br />
MAGELØSE BETON<br />
Adressen er Mageløs, og helt forkert er det ikke.<br />
Mageløs 7 i Odense er en hjørnebygning, hvor arkitekterne<br />
har sluppet sig selv løs. Den postmodernistiske bygning<br />
fra 1986 har detaljer, <strong>som</strong> også kan ses på de langt ældre<br />
bygninger i nærheden, <strong>som</strong> fx et afrundet hjørne, runde<br />
vinduer og betonsøjler.<br />
Bygningen rummer butikker, restaurant og kontorer.<br />
Arkitekt: Fugl og Henneberg I/S,<br />
Carl Ole Kristensen.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
20<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong>
SØJLER<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong><br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
21
NOTER NOTER NOTER NOTER<br />
Voltmeter med hukommelse<br />
FORCE Technology har udviklet<br />
et nyt batteridrevet voltmeter<br />
med hukommelse, et VMM<br />
måleinstrument. Måleinstrumentet<br />
er udviklet specielt til brug<br />
med FORCE Technologys<br />
ERE 20 referenceelektroder,<br />
der indstøbes i beton, og <strong>som</strong><br />
bl.a. anvendes til vurdering af<br />
katodiske beskyttelsesanlæg og<br />
til overvågning af korrosion på<br />
armering i betonkonstruktioner.<br />
VMM måleinstrumentet kan<br />
gemme op til 1024 målinger<br />
på referenceelektroder i<br />
hukommelsen og virker <strong>som</strong> en<br />
typisk 1-kanals datalogger.<br />
Ny direktør i Unicon<br />
Den 1. november <strong>2007</strong> tiltrådte<br />
Søren Ulslev <strong>som</strong> ny direktør<br />
i Unicon A/S. Søren Ulslev<br />
erstatter Bo Ankerfelt, <strong>som</strong><br />
har fået ansvar for strategiske<br />
forretningsudviklingsprojekter i<br />
Aalborg Portland Group, der ejer<br />
Unicon. Søren Ulslev, 52 år, har<br />
siden 2001 været administrerende<br />
direktør for NCC Construction<br />
Danmark A/S.<br />
Spar penge med<br />
verdensnyheden<br />
til produktion af<br />
Det er mig der snakker<br />
betonkonsistens med<br />
processtyringen !<br />
ensartet SCC<br />
beton<br />
VISCO PROBE 1<br />
Konsistensmåleudstyr til<br />
betonblandere.<br />
Verdens eneste måleudstyr til<br />
måling af betonens konsistens<br />
under blandeprocessen ved<br />
anvendelse af højteknologiske<br />
måleprincipper.<br />
WWW.DANSKBETON.DK<br />
CONVI<br />
Goes new ways<br />
CONVI ApS<br />
Louisevænget 7<br />
DK-5270 Odense N<br />
Tlf. +45 66 18 20 26<br />
Fax +45 66 18 20 43<br />
e-mail: convi@convi.dk<br />
www.convi.dk<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
22<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong>
Nemmere at bygge<br />
bro med ny kantbjælke<br />
SPÆNCOM SØGER EU-PATENT PÅ EN NY TYPE<br />
KANTBJÆLKE SAMMENSAT AF SKALELEMENTER<br />
OG EN LANGSGÅENDE BJÆLKE<br />
BROKANTBJÆLKEN ER DEN<br />
YDERBJÆLKE, DER AFSLUTTER<br />
BROSIDEN. DEN ER BYGGET<br />
OP AF EN LANGSGÅENDE<br />
BJÆLKE SAMMEN MED ET ANTAL<br />
KORTERE SKALELEMENTER, SOM<br />
SKABER KANTENS YDRE FORM.<br />
SKALELEMENTERNE ER FASTGJORT<br />
TIL BJÆLKEN PÅ EN MÅDE, SÅ<br />
DE BLIVER HÆNGENDE UDEN<br />
YDERLIGERE UNDERSTØTNING<br />
UNDER BYGGEFASEN OG<br />
SAMTIDIG INDGÅR SOM<br />
BÆRENDE DEL I BROEN. DA<br />
YDERELEMENTERNE VIRKER SOM<br />
FORSKALLING FOR VEJBANEN,<br />
UNDGÅR MAN STILLADS-<br />
OG FORSKALLINGSARBEJDE.<br />
DETTE VIL SAMTIDIG FORØGE<br />
ARBEJDSSIKKERHEDEN<br />
VÆSENTLIGT.<br />
Spæncom A/S har udviklet en ny<br />
type brokantbjælke, der vil gøre det<br />
nemmere, billigere, hurtigere og mere<br />
sikkert at bygge såvel motorvejsbroer<br />
<strong>som</strong> andre typer broer. Spæncom har<br />
søgt EU-patent på opfindelsen.<br />
Kantbjælken er sammensat af to<br />
elementtyper: En langsgående bjælke<br />
og et antal kortere skalelementer.<br />
Konstruktionen kan anvendes<br />
til danske motorvejsbroer samtidig<br />
med, at elementbyggeriets fordele<br />
bevares. Blandt andet forkortes byggetiden<br />
på stedet væsentligt samtidig<br />
med, at pladssikkerheden forøges betydeligt.<br />
– En anden fordel ved at benytte<br />
præfabrikerede brokantbjælker er, at<br />
kvaliteten af konstruktionen bedre<br />
kan kontrolleres, siger adm. direktør<br />
Peter Assam fra Spæncom.<br />
På grund af kantbjælkedelenes<br />
relativt beskedne størrelser kan alle<br />
dele af broen monteres ved anvendelse<br />
af de samme maskiner, <strong>som</strong><br />
alligevel er nødvendige til bygning af<br />
de øvrige dele af broen. Bjælkeafsnittet,<br />
<strong>som</strong> typisk vil udgøre den største<br />
og tungeste del, vil i den ny udformning<br />
normalt kun veje omkring en<br />
tredjedel (typisk ca. 20 ton) af den<br />
kendte kantbjælke.<br />
jbn<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong><br />
23
NOTER NOTER NOTER NOTER<br />
<strong>Beton</strong>tunneler sikrer bane<br />
og vej ved skybrud<br />
Mindre end en måned efter skybruddet<br />
i Sønderjylland i august<br />
var to betontunneler fra Perstrup<br />
<strong>Beton</strong> Industri A/S på plads under<br />
bortskyllet jernbane og vej, så<br />
vand fra kommende skybrud kan<br />
strømme væk.<br />
”Normalt støber vi først tunnelelementer,<br />
når kunden bestiller en<br />
tunnel, men i dette tilfælde var det<br />
så heldigt, at et tunnelprojekt i en<br />
anden kommune var blevet udsat<br />
nogle måneder”, siger projektchef<br />
Niels Christian Halleløv fra Perstrup<br />
<strong>Beton</strong> Industri.<br />
Banetunnelen var ikke dimensioneret<br />
til overkørende tog. Derfor<br />
giver en langsgående skillevæg<br />
midt i tunnelen nu den fornødne<br />
styrke. Også tunnelen under landevejen<br />
er heldigt genbrug. Tunnelen<br />
er støbt til en omfartsvej i en<br />
anden kommune, hvor projektet<br />
blev aflyst på grund af geotekniske<br />
vanskeligheder.<br />
Spændende<br />
SKATER-INSPIRERET SIDDEMULIGHED.<br />
WWW.DANSKBETON.DK<br />
ET AF DE VINDENDE PROJEKTER: ET<br />
SIDDEMONSTER.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
24<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong>
siddemuligheder til<br />
børn og unge i Aalborg<br />
AALBORG KOMMUNE DELTAGER I BETONWORKSHOP<br />
<strong>2007</strong> MED BESTILLINGSOPGAVE<br />
Aalborg Kommune er blevet så begejstret<br />
for Center for <strong>Beton</strong>uddannelses<br />
årlige betonworkshop, at forvaltningen<br />
Park & Natur nu er gået aktivt<br />
med i arrangementet. Opgaven for de<br />
studerende på <strong>Beton</strong>workshop <strong>2007</strong>,<br />
der fandt sted sidst i oktober, var<br />
derfor at designe og fremstille ”siddemuligheder”<br />
til byens nye Børne- og<br />
Ungdomspark i Gl. Hasseris-området.<br />
”Det er fint med bænke nogle steder<br />
i parken, mens det andre steder<br />
vil være oplagt at arbejde med siddemuligheder,<br />
der tager udgangspunkt<br />
i det øvrige inventar i parkrummet<br />
og hvem, parkens områder henvender<br />
sig til, forklarer landskabsarkitekt<br />
Karen Luise Høgsbro fra Park &<br />
Natur i Aalborg Kommune.<br />
Den fire dage lange workshop<br />
var arrangeret af Center for <strong>Beton</strong>uddannelse,<br />
<strong>som</strong> omfatter Aalborg<br />
Universitet, NOEA (Nordjyllands Erhvervsakademi),<br />
AMU Nordjylland,<br />
Aalborg Portland og <strong>Dansk</strong> Byggeri.<br />
Det er tredje gang, Center for <strong>Beton</strong>uddannelse<br />
står for en workshop,<br />
hvor struktørelever fra AMU samarbejder<br />
med konstruktørstuderende<br />
fra NOEA og ingeniørstuderende fra<br />
AAU’s ingeniørlinje Bygge & Anlæg.<br />
Ved betonworkshoppen deltager ca.<br />
SIDDEMULIGHED FOR SPORTSFOLK.<br />
175 førsteårsstuderende fra de tre uddannelsessteder.<br />
Formålet er at binde en gruppe<br />
mennesker sammen, <strong>som</strong> ellers ikke<br />
lærer meget om hinandens kompetencer.<br />
Kendskabet til andre faggrupper<br />
skal på sigt gerne kunne mærkes<br />
i byggebranchen.<br />
jbn<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong><br />
25
NOTER NOTER NOTER NOTER<br />
Museum rundt om tørdok<br />
BYGGESJUSK OG<br />
Tegnestuen BIG har vundet en<br />
indbudt konkurrence om et nyt<br />
Søfartsmuseum i en gammel tørdok<br />
i Helsingør havn. Museet har<br />
et anlægsbudget på 130 millioner<br />
og skal stå færdig i 2010. Museet<br />
er placeret rundt om - og ikke i<br />
– dokken. På den måde bevares<br />
det imponerende dokrum af beton<br />
tomt. En række broer spænder på<br />
tværs og fungerer indvendigt <strong>som</strong><br />
smutveje rundt i museet.<br />
Alectia erstatter<br />
Birch & Krogboe<br />
Birch & Krogboe A/S skifter den<br />
15. januar 2008 navn til Alectia.<br />
Det skyldes, at Birch & Krogboe<br />
gennem opkøb nu også rådgiver<br />
inden for bryggerier, mejerier,<br />
arbejdsmiljø, vandforsyning<br />
og miljø. ”Navnet Alectia er en<br />
fællesnævner for alt det, vi står for<br />
i dag”, siger adm. direktør Ingelise<br />
Bogason.<br />
WWW.DANSKBETON.DK<br />
Billede 1…<br />
Økonomi- og Erhvervsministeriet kan<br />
opgøre, at der er fejl og mangler i dansk<br />
byggeri for 12 milliarder kroner, vel at<br />
mærke om året.<br />
Nå, pyt, der er jo heller ikke ”forslav” i<br />
penge nu om dage, vil nogen måske sige,<br />
og så store tal kan man alligevel ikke sætte<br />
i perspektiv. Men spis nu lige brød til.<br />
Tallet svarer til ca. 10 procent af samtlige<br />
byggeomkostninger, oplyses det.<br />
Nu er det vel nok ikke hele beløbet, de<br />
udførende får lov at bøde; bygherrerne<br />
deltager nok også i en vis grad i ”festen”.<br />
Tilbage står alligevel et betragteligt beløb,<br />
de udførende firmaer må ryste op med.<br />
Tænker man så på, at mange byggefirmaer<br />
ofte møder op med magre årsregnskaber,<br />
der på bundlinien ikke er alt for<br />
imponerende – ja, så ville det unægteligt<br />
pynte svært på tallene, hvis alle disse<br />
dumme fejl ikke blev begået.<br />
Og det er langt fra hele historien. Det<br />
er ikke alt her i tilværelsen, der bare kan<br />
opgøres i kroner og ører. Tænk på al den<br />
irritation, frustration, søvnløse nætter<br />
osv. bygherrerne oplever ved mødet med<br />
dårlige håndværkere og entreprenører.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
26<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong>
DER BLIVER BEGÅET FEJL I DANSK BYGGERI, MANGE FEJL,<br />
SJUSKEFEJL, DÅRLIGT HÅNDVÆRK, SKIDT OG MØG. OG DET BLIVER<br />
TILSYNELADENDE VÆRRE OG VÆRRE MED ÅRENE. VI KAN IKKE VÆRE<br />
DET BEKENDT! SÅ ER DET SAGT.<br />
UNGE INGENIØR JENSEN<br />
– EN HISTORIE MED EN MORALE<br />
Er det så sært, at mange efterhånden<br />
opfatter ordet entreprenør <strong>som</strong> meget<br />
negativt ladet – <strong>som</strong> noget af et<br />
skældsord?<br />
Billede 2…<br />
Vi befinder os på en vilkårligt valgt,<br />
større byggeplads i det herrens år<br />
<strong>2007</strong>. Vi finder ham i kontorskuret<br />
ude på byggepladsen – unge ingeniør<br />
Jensen. Han er pladschef og ansat i<br />
det entreprenørfirma, der har entreprisen.<br />
Hvem er han, spørger du? Unge<br />
Jensen er en dygtig, veluddannet og<br />
fremadstræbende ingeniør, ingen<br />
tvivl om det. Han er midt i karrieren,<br />
han er gift, har to børn i børnehave<br />
og vuggestue. Hustruen er ligeledes<br />
dygtig og fremadstræbende,<br />
også midt i karrieren og naturligvis<br />
udearbejdende på fuld tid. De bor<br />
i udkanten af den store by i deres<br />
nyopførte parcelhus, og drøner hver<br />
dag frem og tilbage på motorvejen<br />
for at komme til og fra arbejde. Der<br />
er fuld gang i hverdagen hos familien<br />
Jensen. Egentligt er de bare billedet<br />
på en temmelig typisk, moderne,<br />
dansk familie.<br />
Jensen har også meget travlt på<br />
byggepladsen. Der farer en række<br />
folk rundt, mere eller mindre planløst,<br />
på byggepladskontoret. Tidsplanen<br />
er skredet, leverancer fra en<br />
række underentreprenører og leverandører<br />
er forsinkede. Vejret driller,<br />
byggepladsen ligger hen i et pløre og<br />
ælte. Forskellige byggekomponenter<br />
ligger og står stablet op mere eller<br />
mindre tilfældigt.<br />
Og så er der det med projektgrundlaget:<br />
Tegninger, beskrivelser<br />
og sådan noget. Alting er forsinket<br />
fra de forskellige rådgivere. Udsparingsplanerne,<br />
visende huller til føring<br />
af diverse installationer, kom for<br />
sent, og så var de mangelfulde. <strong>Beton</strong>væggene<br />
og dækkene var allerede<br />
støbt. Der var vist også noget med et<br />
par af de pladsstøbte bjælker, hvor<br />
bøjlearmeringen blev lidt mangelfuld.<br />
Jensen sveder og er febrilsk, han<br />
har også en smule hjertebanken, han<br />
sover ikke godt om natten, tankerne<br />
kører rundt i hovedet. Nu ringer<br />
konen midt i det hele og fortæller, at<br />
han endelig må huske, at det er hans<br />
tur til at hente børnene med hjem fra<br />
institutionerne.<br />
Budgettet for byggesagen er også<br />
ved at skride. Hovedkontoret i firmaet,<br />
hvor Jensen er ansat, har flere gange<br />
rykket for et ajourført budget for<br />
byggeriet. Man er en blevet en smule<br />
bekymret. Hvad sker der egentligt<br />
med Jensens byggesag? Han er jo ellers<br />
så lovende.<br />
Morale<br />
– hvis en sådan findes…<br />
Set i min optik er det egentligt let at<br />
få øje på en sammenhæng mellem<br />
disse to billeder, der her er beskrevet.<br />
Det er ikke unge Jensen, man skal<br />
rette skytset imod. Han vil så gerne<br />
gøre et godt stykke arbejde, men er<br />
han ikke bare blevet placeret <strong>som</strong> en<br />
lus mellem to negle? Er det ikke snarere<br />
i hele byggebranchen, hvor der<br />
er behov for besindelse og nogle dybe<br />
vejrtrækninger? Ja, jeg spørger bare.<br />
Den Gamle Mand<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong><br />
27
Af Erik Fredborg, teknisk chef i EXPAN. Medlem af Letbetonelementgruppen BIH<br />
BIH<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong><br />
Letbetonelementgruppen, BIH<br />
Fotograf: Nikolaj Meding<br />
Boliger opført med tunge elementer af<br />
letklinkerbeton er bedre til at akkumulere<br />
varme end lette vægkonstruktioner.<br />
Dette giver mindre CO ² -forbrug til<br />
opvarmning og afkøling.<br />
Boliger med vægelementer<br />
af letklinkerbeton bruger<br />
mindre CO ²<br />
Teknologisk Institut har på vegne af Letbetonelementgruppen BIH netop<br />
udarbejdet en rapport, der dokumenterer, at boliger med bagmure<br />
og skillevægge af letklinkerbeton-elementer udleder mindre CO² end<br />
tilsvarende huse med lette vægkonstruktioner af træ og gips.<br />
Teknologisk Instituts <strong>Beton</strong>center har<br />
for første gang i Danmark undersøgt<br />
CO ² -udledningen i hele boligens livscyklus.<br />
Tidligere undersøgelser har udelukkende<br />
fokuseret på råstofudvinding og<br />
fremstilling af byggematerialer og har<br />
set bort fra boligens driftsfase, <strong>som</strong><br />
udgør langt størstedelen af bygningens<br />
livscyklus.<br />
Undersøgelse af fem faser<br />
Beregningerne er foretaget på to forskellige<br />
versioner af en typisk etplans familiebolig.<br />
Den ene er opført med bagmure<br />
og skillevægge i helvægselementer<br />
af letklinkerbeton. Den anden er opført<br />
med indvendige vægge af træ og gips.<br />
Alle øvrige bygningsdele, konstruktioner<br />
og materialer forudsættes identiske<br />
for de to sammenlignede boliger.<br />
Husenes CO ² -udledning og energibehov<br />
er undersøgt i fem livscyklusfaser,<br />
hvor fase et til tre omfatter udledninger<br />
associeret med råstofudvinding, oparbejdning<br />
af byggematerialer, produktion<br />
af byggematerialer og opførelse af<br />
byggeriet. I fjerde fase ses på energiforbruget<br />
til opvarmning, ventilation og<br />
afkøling i byggeriets anslåede 70-årige<br />
driftsperiode. I den femte og sidste fase<br />
analyseres energiforbrug til nedrivning,<br />
knusning, sortering, deponering og<br />
bortkørsel, lige<strong>som</strong> karbonatisering af<br />
nedknust beton inddrages.<br />
Vægkonstruktioner med<br />
letklinkerbeton vinder på driften<br />
Konklusionen på den nye undersøgelse<br />
er entydig: Efter 5 til 20 år opnår vægkonstruktioner<br />
med letklinkerbeton en<br />
Fakta om rapporten<br />
”Sammenligning mellem ekstra let og middeltungt boligbyggeri”<br />
• Rapporten er udarbejdet af centerchef<br />
Mette Glavind og seniorkonsulent<br />
Claus V. Nielsen ved Teknologisk Instituts<br />
<strong>Beton</strong>center.<br />
• CO ² -regnskabet for to byggematerialer<br />
sammenlignes igennem hele byggeriets<br />
livscyklus.<br />
• Der sammenlignes en typisk etplans<br />
familiebolig med klimaskærm og tag<br />
af tegl opført med bagmur og skillevægge<br />
af henholdsvis elementer af<br />
letklinkerbeton og trævægge beklædt<br />
med gips.<br />
• Se også selve rapporten ”Sammenligning<br />
mellem ekstra let og middeltungt<br />
boligbyggeri” på www.bih.dk.<br />
Forudsætninger for beregninger<br />
Der er foretaget beregninger af forskellen<br />
i CO ² -udledning pr. etageareal svarende til<br />
følgende to opbygninger af bagmur og indvendige<br />
skillevægge:<br />
1. Ekstra lette vægkonstruktioner svarende<br />
til en opbygning af gipsplader på træskelet<br />
<strong>som</strong> følger:<br />
De indvendige skillevægge består af<br />
45×70 mm trælægter pr. 600 mm, hvorpå<br />
der er monteret to lag 13 mm gipsplade<br />
på begge sider. Skillevæggene har desuden<br />
en kerne af mineraluld. Den totale<br />
tykkelse af lette skillevægge er dermed<br />
120 mm.<br />
Bagmuren er opbygget af 45×195 mm<br />
træstolper placeret pr. 600 mm. Indvendigt<br />
er bagmuren beklædt med to lag<br />
gipsplader og desuden et lag gips ud<br />
imod ydermuren (vindgips). Dertil kommer<br />
en dampspærremembran. Isoleringen<br />
i bagmuren medtages ikke, da den<br />
forudsættes identisk med den tilsvarende<br />
hulmursisolering i letbetonkonstruktionen.<br />
2. Middeltunge vægkonstruktioner svarende<br />
til letbetonelementer i 100 mm tykkelse<br />
udført i letklinkerbeton type LAC<br />
10/1850. Såvel bagmur <strong>som</strong> indvendige<br />
skillevægge er udført i samme materiale<br />
og 100 mm tykkelse.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
28<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong>
edre CO ² -balance og giver en CO ² -besparelse<br />
i forhold til lette konstruktioner.<br />
Årsagen er primært evnen til varmeakkumulering.<br />
Varmeakkumuleringen er afgørende, fordi<br />
den medfører mindre energiforbrug til<br />
opvarmning, ventilation og afkøling per<br />
år. Og da vi regner med, at en bolig har<br />
en gennemsnitlig levetid på 70 år, bliver<br />
det til en stor besparelse over tid.<br />
Denne evne til varmeakkumulering er<br />
tidligere dokumenteret i en rapport udarbejdet<br />
for Miljøstyrelsen, hvori det<br />
fremgår, at byggeri af letklinkerbeton<br />
bruger op til 12 procent mindre energi<br />
end byggeri af træ.<br />
Engelske undersøgelser fra The Concrete<br />
Centre i London påpeger desuden, at<br />
evnen til varmeakkumulering vil blive en<br />
stadig vigtigere egenskab i takt med, at<br />
den globale opvarmning øger energiforbrug<br />
til nedkøling af bygninger.<br />
Boliger af letklinkerbeton udleder mindre CO ²<br />
Råstof, produktion<br />
og opførelse<br />
TRÆ<br />
LETKLINKERBETON<br />
Træ optager CO2 under hele<br />
vækstperioden men udleder<br />
CO2 under bearbejdning,<br />
produktion og montage.<br />
Letklinkerbeton udleder CO2<br />
i forbindelse med råstofudvinding,<br />
produktion og montage.<br />
Drift – 70 års periode<br />
kg CO2/m2/år<br />
250<br />
Besparelse i CO2-udledning med<br />
200 letklinkerbeton – i huse med eller<br />
uden solafskærmning.<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
-50<br />
Uden<br />
solafskærmning<br />
Med<br />
solafskærmning<br />
10 20 30 40 50 60 70<br />
Husets brugstid i år<br />
Efter 5-20 år har huse med elementer af letklinkerbeton opnået<br />
en bedre CO2-balance end træhuse. Årsagen er primært evnen til<br />
varmeakkumulering og derved energibesparelse til opvarmning og<br />
afkøling i husets levetid.<br />
Nedbrydning eller<br />
genanvendelse<br />
Træ udleder CO2, når det<br />
rådner eller brændes.<br />
Nedknust beton, der bl.a.<br />
bruges til vejfyld, optager<br />
CO2 fra atmosfæren.<br />
Figuren viser, at efter 5 til 20 år udleder boliger opført med letklinkerbeton vægge<br />
mindre CO ² end tilsvarende huse med lette vægge af træ og gips.<br />
Ydermere viser undersøgelser, at nedknust<br />
beton, der blandt andet bruges<br />
til vejfyld, optager CO ² fra atmosfæren<br />
længe efter, at betonen er nedbrudt.<br />
Ny viden om bæredygtigt<br />
elementbyggeri<br />
Dokumentationen af letklinkerbetonelementernes<br />
positive effekt på boligers<br />
CO ² -regnskab er et led i Letbetonelementgruppen<br />
BIH’s arbejde for at formidle<br />
facts og viden om produktet.<br />
I takt med at fl ere kommuner markedsfører<br />
sig med en grøn profi l og udstykker<br />
jord til bæredygtigt byggeri, er energiforbruget<br />
en stadigt vigtigere konkurrenceparameter<br />
for byggematerialerne.<br />
Med undersøgelsen fra Teknologisk Institut<br />
er der således ny viden, der taler<br />
for at opføre bæredygtige boliger med<br />
elementer af letklinkerbeton.<br />
TRÆ<br />
LETKLINKERBETON<br />
Der vurderes kun på forskellene imellem de<br />
to materialevalg, og derfor medtages ikke<br />
terrændæk, formur, lofter, tagkonstruktion,<br />
isolering af klimaskærm, gulve, vinduer og<br />
døre samt alle installationer. Disse elementer<br />
forudsættes identiske for de to beregningstilfælde.<br />
Der er heller ikke medtaget<br />
bidrag fra vedligeholdelse og ombygninger<br />
i boligens levetid.<br />
Helvægge<br />
og dæk af<br />
letbeton<br />
Elementproducenter<br />
<strong>Beton</strong>element 7010 3510<br />
4100 Ringsted<br />
EXPAN A/S 7637 7000<br />
8600 Silkeborg<br />
EXPAN A/S 7637 7000<br />
6920 Videbæk<br />
EXPAN A/S 7637 7000<br />
5471 Søndersø<br />
EXPAN A/S 7637 7000<br />
6650 Brørup<br />
Fårup <strong>Beton</strong>industri A/S 8645 2088<br />
8990 Fårup<br />
Gandrup Elementfabrik A/S 9654 3800<br />
9362 Gandrup<br />
Gandrup Elementfabrik A/S 7693 9000<br />
6580 Vamdrup<br />
Give Elementfabrik A/S 7670 1540<br />
7323 Give<br />
Leth <strong>Beton</strong> A/S 9794 5511<br />
7755 Bedsted Thy<br />
Niss Sørensen & Søn A/S 9756 4222<br />
7860 Spøttrup<br />
Præfa-Byg 9895 1300<br />
9750 Østervrå<br />
Tinglev Elementfabrik A/S 7217 1000<br />
6360 Tinglev<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong><br />
Letbetonelementgruppen, BIH<br />
<strong>Dansk</strong> Byggeri<br />
Kejsergade 2, Box 2125<br />
1015 København K<br />
Telefon: 72 16 00 00<br />
Telefax: 72 16 00 38<br />
E-mail: Sekretariat@bih.dk<br />
www.bih.dk<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong><br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
29
BETONELEMENT-FORENINGEN<br />
Ny fabrik og netbutik på vej<br />
hos Give Elementer<br />
GIVE ELEMENTER A/S, NYT MEDLEM AF BETONELEMENT-FORENINGEN,<br />
HAR MANGE PLANER FOR FREMTIDEN<br />
Man skal ikke kaste perler for svin,<br />
siger det gamle ordsprog. Men på en<br />
måde er det alligevel, hvad Give Elementer<br />
A/S gør. <strong>Beton</strong>elementer af<br />
FULDAUTOMATISK VASKEMASKINE FOR<br />
BETONELEMENTER.<br />
høj kvalitet til svinestalde og andre<br />
landbrugsbygninger er i det mindste<br />
virk<strong>som</strong>hedens førende produkt.<br />
Men – heldigvis – landmændene har<br />
øje for kvaliteten, selv om svinene<br />
næppe har.<br />
”Vi har fra begyndelsen haft fokus<br />
på landbruget”, fortæller adm. direktør<br />
Jens He<strong>nr</strong>ik Eskildsen, hvis far<br />
startede virk<strong>som</strong>heden i 1964. Først<br />
med en produktion af betonvarer og<br />
mindre elementer, men hurtigt kom<br />
vægelementer til landbrugsbygninger<br />
med i produktkataloget.<br />
Give Elementer har cirka 90 ansatte.<br />
Heraf er 15 montører, idet virk<strong>som</strong>heden<br />
selv står for al montage, så<br />
nybyggeri bliver så nemt <strong>som</strong> muligt<br />
for bygherren.<br />
”Landbruget vil gerne købe det<br />
hele hos én leverandør. Det er også<br />
baggrunden for, at vi fremstiller kanalelementer<br />
og lejer til staldene”,<br />
siger Jens He<strong>nr</strong>ik Eskildsen, <strong>som</strong> tilføjer,<br />
at Give elementer nu er i færd<br />
med et lave en netbutik, hvor kunderne<br />
selv kan bestille denne type<br />
mindre produkter.<br />
Ny fabrik på vej<br />
Vi er desuden ved at købe 60.000 kvadratmeter<br />
grund til en ny fabrik, der<br />
skal fremstille alle andre produkter<br />
end vægge. Vi har ikke plads nok her<br />
til at være effektive, og det er vigtigt<br />
for os”, siger Jens He<strong>nr</strong>ik Eskildsen,<br />
<strong>som</strong> også fortæller, at vægproduktionen<br />
netop er moderniseret for 10<br />
millioner kroner med nyt, effektivt<br />
udstyr <strong>som</strong> fx en automatisk vaskemaskine<br />
til de færdige elementer.<br />
”Vi producerer nu 30 procent mere<br />
på den samme tid og med næsten<br />
samme bemanding”, siger han.<br />
Vægelementerne leveres fra fabrikken<br />
med vedligeholdelsesfrie facader<br />
- alle pudset i hvidt på indvendig side<br />
30<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong>
BETONELEMENT-FORENINGEN<br />
VÆGPRODUKTIONEN ER NETOP<br />
MODERNISERET MED NYT UDSTYR<br />
FOR 10 MILLIONER KRONER.<br />
VÆGELEMENTERNE HAR ET PUDSLAG PÅ<br />
INDVENDIG SIDE OG INDSTØBT TRÆREM,<br />
SÅ DET ER NEMT AT MONTERE SPÆR.<br />
”ALT VASKEVAND RENSES, SÅ BÅDE<br />
VAND, SLAM OG TILSLAG KAN<br />
GENBRUGES”, FORTÆLLER ADM.<br />
DIREKTØR JENS HENRIK ESKILDSEN.<br />
og med indstøbte vinduer og ventiler<br />
efter ønske.<br />
Ud over væggene er L-elementerne<br />
til oplagring af fx korn, ensilage,<br />
grus eller vejsalt det største produkt,<br />
<strong>som</strong> har den fordel, at de standardiserede<br />
elementer kan produceres til<br />
lager, når vægproduktionen tillader<br />
det. Det giver en høj udnyttelse af<br />
blanderen, hvilket er centralt for en<br />
god økonomi.<br />
Medlem af BEF<br />
Give Elementer er i <strong>2007</strong> blevet medlem<br />
af <strong>Beton</strong>element-Foreningen.<br />
”Foreningen gør et godt stykke<br />
arbejde på det tekniske område, og<br />
det vil vi godt bakke op om”, siger<br />
Jens He<strong>nr</strong>ik Eskildsen.<br />
Virk<strong>som</strong>heden afsætter 80 procent<br />
af produktionen til landbruget.<br />
Primært i form af vægelementer, L-<br />
elementer samt lejer og kanalelementer.<br />
De resterende 20 procent går til<br />
industribyggeri.<br />
Europæisk kontrolmetode<br />
kan koste kvalitet<br />
Hvilken kontrolmetode er mest effektiv<br />
til at ”fange” defekte betonelementer<br />
– den velkendte fra standarden<br />
”DS 482 Udførelse af betonkonstruktioner”<br />
eller metoden fra den<br />
europæiske standard EN 13369 ”Almindelige<br />
regler for præfabrikerende<br />
betonprodukter”?<br />
Det spørgsmål har <strong>Beton</strong>element-<br />
Foreningen bedt professor John Dalsgaard<br />
Sørensen fra Aalborg Universitet<br />
svare på. Og svaret er, at den<br />
velkendte kontrolmetode fra DS 482<br />
er langt mest effektiv i det tilfælde,<br />
hvor 10 procent af produktionen kontrolleres.<br />
”Det er et vigtigt resultat at forholde<br />
sig til”, siger direktør Poul Erik<br />
Hjorth fra <strong>Beton</strong>element-Foreningen<br />
og fortsætter:<br />
”Allerede fra 1. januar 2008 tillader<br />
bygningsreglementerne projektering<br />
efter Eurocode-systemet, <strong>som</strong><br />
EN 13369 indgår i. Det vil sige, at en<br />
mindre effektiv produktionskontrol<br />
bliver tilladt, og det kan gå ud over<br />
den nuværende høje kvalitet. Så hvis<br />
kvaliteten fremover skal være den<br />
samme, er det en god ide at opretholde<br />
de eksisterende krav for kvalitetskontrol”.<br />
John Dalsgaard Sørensens no-<br />
HVIS DEN HØJE KVALITET AF DANSK<br />
ELEMENTBYGGERI SKAL OPRETHOLDES,<br />
VIL DET VÆRE EN GOD IDE AT<br />
BEVARE DE EKSISTERENDE KRAV TIL<br />
KVALITETSKONTROLLEN.<br />
tat ”Vurdering af kontrolmetoder i<br />
DS482:1999 og EN13369:2004” kan ses<br />
på www.bef.dk.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong><br />
31
BETONELEMENT-FORENINGEN<br />
Her kan klasse A armering<br />
anvendes<br />
Klasse A armering kan anvendes<br />
til følgende produkter, såfremt en<br />
række betingelser er opfyldt.<br />
DÆKELEMENTER<br />
· Dækelementerne er simpelt understøttede<br />
· Bøjningsstyrken er beregnet ud<br />
fra den aktuelle armering<br />
· Forskydningsstyrken beregnes<br />
<strong>som</strong> minimumsværdien for ikke<br />
forskydningsarmerede plader<br />
· Forankring er eftervist ved forsøg<br />
med den aktuelle armering.<br />
KLASSE A ARMERING KAN UNDER VISSE FORUDSÆTNINGER<br />
ANVENDES I ELEMENTER – MEN ALDRIG VED PLADSSTØBNING.<br />
Sådan kan klasse A armering<br />
bruges i elementer<br />
NOTAT GIVER OVERSKUELIGE ANBEFALINGER FOR AT<br />
VÆLGE MELLEM KLASSE A OG KLASSE B<br />
VÆGELEMENTER<br />
· Væggene er centralt belastede<br />
· Væggene er excentrisk belastede,<br />
og der ikke skal tages<br />
hensyn til 2. ordens effekter.<br />
Der skal tages hensyn til armeringens<br />
egenskaber, når<br />
bæreevnen for bøjning med<br />
normalkraft skal kontrolleres.<br />
Forskydning skal kunne optages<br />
uden anvendelse af forskydningsarmering.<br />
· Væggene er excentrisk belastede,<br />
og der skal tages hensyn til<br />
2. ordens effekter. I så fald skal<br />
beregningerne udføres efter:<br />
· metode 1 i DS 411 eller metoden<br />
med nominel stivhed i<br />
Eurocode 2<br />
· metode 2 i DS 411, der også<br />
kan anvendes i forbindelse<br />
med Eurocode 2, hvis der<br />
tages hensyn til armeringens<br />
egenskaber, når bæreevnen<br />
for bøjning med normalkraft<br />
skal kontrolleres.<br />
Indgår elementerne også i det afstivende<br />
system, skal al armering,<br />
der er nødvendig for afstivningen,<br />
være mindst klasse B og placeres i<br />
elementfugerne.<br />
Et notat kaster nu lys over de komplicerede<br />
forhold om brug af klasse<br />
A (sprød) armering. Notatet er udarbejdet<br />
af Ingeniørdocent Bjarne Christian<br />
Jensen fra Syddansk Universitet<br />
for <strong>Beton</strong>element-Foreningen, og<br />
det giver overskuelige anbefalinger<br />
for, hvordan den omdiskuterede armering<br />
kan anvendes betryggende i<br />
Danmark.<br />
Under visse forudsætninger, <strong>som</strong><br />
ofte vil være opfyldt, kan klasse A<br />
armering således anvendes i traditionelle<br />
dæk- og vægelementer. Det<br />
har dog en pris at anvende klasse<br />
A armering i dæk og vægelementer,<br />
skriver Bjarne Chr. Jensen i notatet,<br />
idet byggeriets robusthed forringes.<br />
Forringelsen er dog så beskeden, at<br />
den er acceptabel.<br />
Derimod kan klasse A armering<br />
aldrig anvendes ved in situ arbejde<br />
på byggepladsen.<br />
Elementer, der indgår i bygningens<br />
afstivende system, kræver dog<br />
særlig opmærk<strong>som</strong>hed. Her skal al<br />
armering, der er nødvendig for det<br />
afstivende system, være mindst klasse<br />
B, og denne armering skal placeres<br />
i elementfugerne.<br />
Debatten om sprød eller sej armering<br />
har varet en årrække, blandt<br />
andet i forbindelse med import af<br />
elementer.<br />
Baggrunden er, at både den danske<br />
betonnorm og Eurocode 2 har<br />
tre klasser, A, B og C, for armering.<br />
Forskellen er primært stålets duktilitet,<br />
<strong>som</strong> er evnen til at deformeres<br />
plastisk eller sejheden. Klasse A<br />
armering har lavest duktilitet og er<br />
altså mest sprødt. Klasse C har højst<br />
duktilitet og er sejest.<br />
DS 411 håndterer de tre klasser<br />
set ud fra et dansk synspunkt, <strong>som</strong><br />
stærkt forenklet lyder: I Danmark er<br />
det normalt at anvende plasticitetsteoretiske<br />
beregninger, og det er klasse<br />
A armering for lidt duktilt til. DS 411<br />
tillader derfor kun brug af klasse B<br />
eller klasse C armering.<br />
På europæisk plan anvendes der<br />
imidlertid klasse A armering i stor<br />
stil. Og nu er et nyt regelsæt på vej i<br />
Danmark, <strong>som</strong> fra 1. januar 2008 tillader<br />
brug af Eurocodes. Dermed er<br />
det ikke længere så nemt at sige nej<br />
til klasse A armering.<br />
Hele notatet kan ses på www.bef.<br />
dk.<br />
32<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong>
BETONELEMENT-FORENINGEN<br />
SDU lægger<br />
beto<strong>nr</strong>apporter på nettet<br />
<strong>Beton</strong>element-Foreningens samarbejde<br />
med forskningen sætter<br />
sig spor på Syddansk Universitets<br />
hjemmeside (www.sdu.dk), hvor<br />
der nu er adgang til tre dokumenter<br />
af betydning for betonelementbranchen.<br />
Det er de tre rapporter:<br />
· Bæreevne af betonvægselementer<br />
· Armeringsstål, Klasse A eller<br />
Klasse B?<br />
· Transportarmerede betonvægge,<br />
Før og nu.<br />
Rapporterne findes i de seneste, opdaterede<br />
versioner. De kan downloades<br />
ved først at vælge ”Om SDU” og<br />
dernæst ”Institutter og centre”, hvor<br />
en liste med alle SDU’s institutter<br />
kan åbnes. Vælg ”Institut for Industri<br />
og Byggeri”, ”Forskning” og<br />
”Publikationer”.<br />
Ingen grund til bekymring:<br />
Elementer kan vendes <strong>som</strong> hidtil<br />
BETONELEMENTER KAN VED MONTAGE<br />
STADIG VENDES PÅ SAMME VIS<br />
Sådan lyder budskabet fra <strong>Beton</strong>element-Foreningen<br />
til alle, der fortsat<br />
måtte være i tvivl på baggrund af den<br />
usikkerhed, der bredte sig i branchen<br />
efter <strong>Dansk</strong> Byggeris konference om<br />
sikkerhed ved vendemontage den 25.<br />
september <strong>2007</strong>.<br />
”Usikkerheden opstod på grund<br />
af en uheldig formulering i materiale<br />
fra en producent af løfteankre. Tilsyneladende<br />
var der kommet en ny beskrivelsesanvisning<br />
for både Frimeda-<br />
og Dehaløft, <strong>som</strong> indskrænkede<br />
“skråt træk” til at ligge i området 0-60<br />
grader. Det ville gøre det umuligt at<br />
vende elementer, så det er ikke så<br />
mærkeligt, at der blev en del opstandelse”,<br />
siger <strong>Beton</strong>element-Foreningens<br />
direktør Poul Erik Hjorth, <strong>som</strong><br />
straks varskoede foreningens medlemmer<br />
om, at de muligvis havde et<br />
problem.<br />
Det blev dog med assistance fra<br />
producenten af Frimeda- og Dehaløftene<br />
hurtigt slået fast, at det var formuleringerne<br />
– og ikke løfteankrene<br />
PRODUCENTENS TEGNING. DA<br />
FIGUREN TIL HØJRE IKKE VISER HELE<br />
BESLAGVANDRINGEN PÅ +/- 90 GRADER,<br />
SÅ HAR HALFEN-DEHA EFTER AFTALE NU<br />
PÅFØRT TEKSTEN “FRIMEDA LØFTEANKRE<br />
KAN BELASTES I ALLE RETNINGER OP TIL<br />
90 GRADER”.<br />
– der var problemet. Dermed kan<br />
begge typer løfteankre anvendes til<br />
vendeelementer <strong>som</strong> hidtil.<br />
<strong>Beton</strong>element-Foreningen, Kejsergade 2. Postboks 2125. 1155 København K. Telefon 72 16 02 68/72 16 02 67. Fax 72 16 02 76<br />
Medlemsfortegnelse<br />
<strong>Beton</strong>element a/s, Esbjerg, 70 10 35 10 • <strong>Beton</strong>element a/s, Hobro, 70 10 35 10 • <strong>Beton</strong>element a/s, Ringsted, 70 10 35 10 • <strong>Beton</strong>element a/s, Viby Sj., 70 10 35 10<br />
<strong>Beton</strong>-Tegl A/S, 98 37 21 99 • C. C. Brun <strong>Beton</strong>elementer A/S, 57 64 64 64 • Byggebjerg <strong>Beton</strong> A/S, 74 83 34 20 • DALTON <strong>Beton</strong>elementer A/S, 87 45 98 00<br />
DS Elcobyg as, 96 57 26 57 • EXPAN A/S, Brørup, 76 37 70 00 • EXPAN A/S, Søndersø, 76 37 70 00 • EXPAN A/S, Fiskbæk, 76 37 70 00<br />
Fårup <strong>Beton</strong>industri A/S, 86 45 20 88 • Gandrup Element, 96 54 38 00 • Give Elementfabrik A/S, 76 70 15 40 • Guldborgsund Elementfabrik A/S, 54 41 85 00<br />
Kähler A/S, 58 38 00 15 • A/S Midtjydsk <strong>Beton</strong>vare- & Elementfabrik, 97 12 64 66 • Perstrup <strong>Beton</strong> Industri A/S, 87 74 85 00<br />
PL <strong>Beton</strong> A/S, 56 96 42 17 • S.E. <strong>Beton</strong> A/S, 98 38 15 55 • Spæncom A/S, Hedehusene, 88 88 82 00 • Spæncom A/S, Kolding, 88 88 82 00<br />
Spæncom A/S, Aalborg, 88 88 82 00 • Tinglev Elementfarbrik A/S, 72 17 10 00 • U-GE beton A/S, 74 69 89 84<br />
TEKST: JAN BROCH NIELSEN
NYT FRA BETONCENTRET<br />
NY VIDEN OM SELVKOMPAKTERENDE BETON<br />
Selvkompakterende beton er blevet<br />
vendt og drejet i de sidste 4 år i SCC-<br />
Konsortiets regi. Igennem såvel laboratorie-<br />
<strong>som</strong> fuldskalaforsøg er de<br />
materialeegenskaber, <strong>som</strong> er vigtige<br />
for produktionen og udførelsen af<br />
SCC, blevet udforsket, og erfaringerne<br />
herfra formidles pt. videre til den<br />
danske byggebranche. SCC har en høj<br />
andel af fabriksbetonmarkedet i Danmark<br />
på næsten 30 % i <strong>2007</strong>, hvoraf<br />
størstedelen anvendes i gulvstøbninger.<br />
Dette er en uhørt høj andel, når<br />
man sammenligner med vores nabolande,<br />
hvor SCC højst udgør nogle få<br />
procent. I den danske betonelementproduktion<br />
har SCC en endnu højere<br />
andel, når man kun betragter de<br />
elementtyper, hvor blødstøbt beton<br />
anvendes (www.VoSCC.dk).<br />
SCC-Konsortiet har arbejdet målrettet<br />
på at gøre SCC til fremtidens<br />
betontype, og udgivelsen af to håndbøger<br />
i forbindelse med projektets<br />
afslutning i august <strong>2007</strong> er med til at<br />
markere dette. SCC-håndbøgerne giver<br />
anvisninger på dels, hvordan man<br />
sammensætter en SCC fra bunden,<br />
således at man opnår de flydeegenskaber,<br />
der er behov for og dels, hvordan<br />
SCC udstøbes, og hvilke specielle<br />
tiltag der er nødvendige set i forhold<br />
til traditionel beton. Tilsvarende er<br />
der oprettet en internetportal, hvor<br />
viden om SCC løbende opdateres<br />
(www.VoSCC.dk). Håndbøgerne kan<br />
rekvireres via denne portal.<br />
34<br />
parameter til at beskrive flydeegenskaberne<br />
fyldestgørende:<br />
· Flydespænding beskriver betonens<br />
modstand imod at flyde og er omvendt<br />
proportional med flydemålet,<br />
<strong>som</strong> beskriver, hvor langt betonen<br />
kan flyde. Et højt flydemål giver<br />
lange flydeafstande, men også øget<br />
risiko for separation.<br />
· Den plastiske viskositet beskriver,<br />
hvor hurtigt betonen flyder. En høj<br />
viskositet giver en lang<strong>som</strong>flydende,<br />
klistret og sej beton.<br />
To betoner med ens flydemål, men<br />
med markant forskellig plastisk viskositet,<br />
vil typisk opleves vidt forskellige.<br />
En lav viskositet er let at arbejde i og<br />
føles nem at skubbe rundt med, mens<br />
en høj viskositet omvendt er sej og<br />
tung at arbejde i. Den førstnævnte<br />
vil typisk være god at anvende ved<br />
gulvstøbninger, hvor betonoverfladen<br />
skal afrettes og juttes, mens sidstnævnte<br />
er mest anvendelig i lodrette<br />
støbninger (vægge, søjler etc.), hvor<br />
betonen typisk flyder længere bort fra<br />
indløbsstedet, og hvor det kan være<br />
en fordel, at støbefronten ikke løber<br />
for hurtigt. Man skal desuden være<br />
opmærk<strong>som</strong> på, at en høj viskositet<br />
gør det vanskeligere for indesluttet<br />
luft at undslippe (Fig. 1).<br />
Flydeegenskaberne er meget vigtige,<br />
da SCC ikke påvirkes mekanisk af<br />
vibreringsudstyr under udstøbning<br />
og samtidig skal udfylde støbeformen<br />
uden anden hjælp end, hvad tyngdekraften<br />
og håndværktøj kan give.<br />
Kravet til den færdige konstruktion<br />
er naturligvis lige<strong>som</strong> for traditionel<br />
beton en homogen beton mht. styrke,<br />
holdbarhed og udseende uden tegn<br />
på separation og afblanding. Dertil<br />
kommer, at betonen skal omstøbe armering,<br />
udsparinger og indstøbningsdele<br />
fuldstændigt og opnå den ønskede<br />
ydre geometri. For traditionel<br />
beton opfyldes disse krav ved en fornuftig<br />
sammenhæng mellem sætmål<br />
og vibrering<strong>som</strong>fang og udlægning i<br />
passende lagtykkelser. For SCC skal<br />
flydeegenskaberne og udlægningsmetode<br />
tilpasses hinanden, og ændringer<br />
i den ene kan nemt medføre, at den<br />
anden skal justeres undervejs.<br />
Måling af SCC’s flydeegenskaber kan<br />
fx foretages automatisk vha. 4C-Rheometer<br />
fra Teknologisk Institut.<br />
Figur 2 viser eksempler på, hvor<br />
forkerte flydeegenskaber medfører<br />
støbefejl, <strong>som</strong> bør kunne undgås, hvis<br />
flydeegenskaberne vælges og leveres<br />
korrekt til den enkelte støbeopgave.<br />
Hvordan er SCC anderledes?<br />
Ud over den tydelige forskel i flydeegenskaber<br />
er der ikke de store<br />
forskelle på SCC og traditionel beton.<br />
Styrke- og miljøeksponeringsklasser<br />
følger de gængse regler, og udtørringsbeskyttelse<br />
skal også udføres<br />
lige<strong>som</strong> for traditionel beton.<br />
SCC står for selvkompakterende<br />
beton (på engelsk:<br />
SCC’s flydeegenskaber<br />
Self-Compacting Concrete)<br />
og defineres <strong>som</strong> beton, der<br />
Hidtil har flydemålet været brugt til<br />
selv flyder ud i støbeformen<br />
at angive konsistens og bearbejdelighed<br />
af SCC. SCC-Konsortiets arbejde modsætning til traditionel<br />
og omslutter armeringen. I<br />
har slået fast, at der skal yderligere en beton skal SCC ikke vibreres<br />
eller på anden måde mekanisk<br />
påvirkes, når det er hældt ud i<br />
formen. Dette er en fordel for<br />
den enkelte beton-arbejder, der<br />
slipper for at håndtere tungt og<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . støjende vibreringsudstyr.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong>
arme fra stavvibratorer og tilhørende<br />
tunge og hyppige løft. Dertil kommer<br />
en markant lavere støjbelastning på<br />
såvel byggeplads <strong>som</strong> i elementfabrik.<br />
Desuden giver SCC mulighed for<br />
synlige produktivitetsforbedringer, da<br />
visse arbejdsoperationer helt bortfalder<br />
i forhold til traditionel beton, og<br />
støbearbejdets takt normalt kan øges<br />
med SCC uden at mande op. Yderligere<br />
information om arbejdsmiljø og<br />
produktivitet på www.VoSCC.dk<br />
Fig. 1 – Langs den lodrette akse ændres flydemålet (nedad betyder øget flydemål).<br />
Langs den vandrette akse ændres den plastiske viskositet. Traditionel beton<br />
er placeret langt oppe på den lodrette akse.<br />
Der er behov for øget omhyggelighed<br />
ved opstilling af form og forskalling.<br />
SCC’s høje flydeevne gør, at selv en<br />
sprække på få mm medfører udsivning<br />
af cementpasta og forurening af<br />
tilstødende konstruktionsdele. Ved<br />
SCC-gulve skal underlaget være tætnet,<br />
så cementpasta ikke løber ned<br />
mellem polystyrenblokkene eller ned<br />
i det kapillærbrydende underlag. Dette<br />
kan medføre opdrift af isoleringen.<br />
16 mm i SCC og gerne mindre. Det<br />
anbefales at anvende pakningsteori<br />
til at optimere SCC-recepten og opnå<br />
den rette mængde pasta i forhold til<br />
tilslaget. Læs mere herom i ”Håndbog<br />
for sammensætning af SCC”.<br />
Den måske største forskel mellem<br />
SCC og traditionel beton ligger i det<br />
faktum, at betonarbejderne undgår<br />
skadelige vibrationer af hænder og<br />
Teknologisk Institut står naturligvis<br />
til rådighed med assistance til valg af<br />
flydeegenskaber til en given støbeopgave,<br />
sammensætning af SCC ud fra<br />
et sæt givne delmaterialer og kontrolmålinger<br />
af flydeegenskaber både i<br />
eget laboratorium og på byggeplads.<br />
Vi skræddersyr også gerne kurser eller<br />
fyraftensmøder med viden om SCC til<br />
den enkelte virk<strong>som</strong>heds behov.<br />
For yderligere information,<br />
kontakt venligst<br />
Lars Nyholm Thrane<br />
Telefon 72 20 22 15 eller e-mail<br />
lars.nyholm.thrane@teknologisk.dk<br />
Lodrette forme over en vis højde<br />
behøver forstærkede formstag, da<br />
SCC medfører hydrostatisk tryk i<br />
hele formens højde. Dette skyldes, at<br />
SCC-støbninger typisk foregår med<br />
en støbetakt på adskillige gange den,<br />
<strong>som</strong> anvendes ved traditionelle vægstøbninger,<br />
og at betonen ikke når at<br />
binde nævneværdigt af, før hele væghøjden<br />
er udstøbt.<br />
Sammensætning af SCC er naturligvis<br />
også anderledes end traditionel<br />
beton. Største stenstørrelse er oftest<br />
Fig. 2 – Venstre: Separation ved SCC-gulvstøbning pga. for højt flydemål.<br />
Højre: Ufuldstændig formfyldning under udsparingskasse i vægstøbning pga. for<br />
lavt flydemål.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong><br />
Teknologisk Institut, <strong>Beton</strong><br />
Gregersensvej<br />
DK-2630 Taastrup<br />
Telefon 72 20 22 26 · Telefax 72 20 23 73<br />
www.teknologisk.dk/beton
NOTER NOTER NOTER NOTER<br />
Symposium i Bålsta<br />
Det 20. Nordiske <strong>Beton</strong>forskningssymposium<br />
finder sted i<br />
den svenske by Bålsta cirka 45<br />
km fra Stockholm fra den 8. til<br />
den 11. juni 2008.<br />
<strong>Beton</strong>fundament under<br />
flydende bolig<br />
Jens Eg Rahbek har <strong>som</strong> de<br />
fleste andre i Danmark et betonfundament<br />
under sin bolig.<br />
Også selv om han bor på en<br />
selvbygget husbåd, der ligger<br />
i Københavns havn. Med sit<br />
200 ton tunge betonfundament<br />
kan husbåden ikke sejle – kun<br />
bugseres.<br />
Men den manglende sødygtighed<br />
opvejes af andre fordele.<br />
”Den ligger mere stabilt i vandet<br />
og stikker dybere – hvilket<br />
giver plads og mulighed for at<br />
bygge en ekstra etage på, da<br />
husbåde kun må have en vis<br />
højde. Og betonfundamentet<br />
betyder, at vi undgår at vedligeholde<br />
bunden med miljøskadelige<br />
stoffer,” siger Jens Eg Rahbek,<br />
der bor på husbåden med<br />
kæreste og fire børn. Til daglig<br />
arbejder han <strong>som</strong> bygningsingeniør<br />
hos COWI.<br />
DANSK BETONRÅD: HVORDAN<br />
GÅR DET MED BETONVISIONERNE?<br />
I DANSK BETON <strong>2007</strong> NR. 1, 2 OG 3 BRAGTE DANSK<br />
BETONRÅD VURDERINGER AF, HVORDAN DET GÅR MED<br />
DE TRE FØRSTE FOKUSOMRÅDER I ”BETONVISION 2025”.<br />
HER FØLGER VURDERINGEN AF DET FJERDE OG SIDSTE<br />
FOKUSOMRÅDE, DER OMHANDLER REKRUTTERING,<br />
UDDANNELSE OG FOU.<br />
Formålet er at få vurderet, om branchen<br />
er på rette vej i forhold til betonvisionerne.<br />
Er der igangsat aktiviteter<br />
indenfor de definerede indsat<strong>som</strong>råder,<br />
der på sigt skal sikre visionerne<br />
ført ud i livet?<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>Råds medlemmer<br />
har indsamlet oplysninger om de<br />
Vurdering af foku<strong>som</strong>råde 4<br />
– Rekruttering, Uddannelse og FoU<br />
Vision<br />
• <strong>Beton</strong>branchen er en attraktiv<br />
industri, der tiltrækker<br />
dygtige unge og giver gode<br />
karrieremuligheder.<br />
STOR INDSATS GOD INDSATS BESKEDEN INDSATS INGEN INDSATS<br />
Forslag til indsats<br />
aktiviteter, der foregår i branchen<br />
inden for <strong>Beton</strong>visionens indsat<strong>som</strong>råder.<br />
Denne oversigt, herunder en<br />
oversigt over relaterede Ph.d.-projekter<br />
på BYG•DTU, kan ses på <strong>Dansk</strong><br />
<strong>Beton</strong>Råds hjemmeside www.danskbeto<strong>nr</strong>aad.dk<br />
og danner grundlag for<br />
tildelingen af smiley’er.<br />
• Hastigheden for<br />
teknologioverførsel af<br />
forskningsresultater til anvendt<br />
viden i industrien er forkortet.<br />
• Danmark er internationalt<br />
førende inden for FoU på<br />
udvalgte områder.<br />
Der skal skabes et tættere samarbejde mellem uddannelsessteder<br />
og betonerhvervet.<br />
Der skal stilles uddannelsesmæssige krav til alle medarbejdere i<br />
betonbranchen.<br />
Den danske betonbranche arbejder sammen om at øge mængden<br />
og kvaliteten af FoU aktiviteter<br />
WWW. DANSKBETON. DK<br />
Etablering af nationalt organ til koordinering af FoU samarbejde.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
36<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong>
Fra CtO’s arbejdsmark<br />
JACOB THRYSØE<br />
TEKNISK KONSULENT, CIVILINGENIØR<br />
CEMENTTEKNISK OPLYSNING, CTO<br />
AALBORG PORTLAND A/S<br />
E-MAIL: JAT@AALBORG-PORTLAND.DK<br />
FREDDIE LARSEN<br />
SENIOR BETONTEKNOLOG<br />
RESEARCH AND DEVELOPMENT CENTRE<br />
AALBORG PORTLAND GROUP<br />
E-MAIL: FLAR@AALBORGPORTLANDGROUP.COM<br />
Selvkompakterende beton med<br />
Lavalkali Sulfatbestandig cement<br />
SOM UDGANGSPUNKT KAN EN SCC BETON BASERES PÅ DE FLESTE CEMENTTYPER,<br />
HERUNDER OGSÅ LAVALKALI SULFATBESTANDIG CEMENT. VED PROPORTIONERING SKAL<br />
DER TAGES HENSYN TIL, AT KEMI, FINHED OG KORNKURVE FOR LAVALKALI SULFAT-<br />
BESTANDIG CEMENT ER LIDT FORSKELLIG FRA DE ØVRIGE DANSKE CEMENTTYPER.<br />
PUMPNING TIL EN DYBDE AF 40 METER. FJERNVARMETUNNEL I KØBENHAVN. <strong>2007</strong>.<br />
I det følgende angives nogle alment<br />
gældende principper for sammensætning<br />
af sådanne betoner. Samtidig<br />
beskrives nogle interessante projekter,<br />
hvor SCC beton med Lavalkali<br />
Sulfatbestandig cement har været<br />
anvendt.<br />
Da Lavalkali Sulfatbestandig cement<br />
er mere grovkornet end Aalborg<br />
Portlands øvrige cementer [1],<br />
vil der være en øget tendens til separation<br />
og bleeding i forhold til f.eks.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong><br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
37
Fra CtO’s arbejdsmark<br />
PUMPNING AF SCC BETON BASERET PÅ<br />
LAVALKALI SULFATBESTANDIG CEMENT TIL<br />
FJERNVARMETUNNEL I KØBENHAVN. <strong>2007</strong>.<br />
Rapid cement og Basis cement [2].<br />
Dette kan der kompenseres for ved<br />
brug af flyveaske og/eller mikrosilica,<br />
idet der hermed sikres en fladere<br />
kornkurve af pulvermaterialet. Normalt<br />
vil de betoner, hvor der ønskes<br />
anvendt Lavalkali Sulfatbestandig<br />
cement samtidig ligge i den høje<br />
ende af styrkeniveauet, dvs. typisk<br />
35-45 MPa, hvorfor der i forvejen<br />
vil være anledning til at bruge disse<br />
puzzolaner.<br />
Lavalkali Sulfatbestandig cement<br />
har en lidt anden kemisk sammensætning<br />
end de øvrige grå cementer,<br />
hvor såvel indholdet af klinkermineralet<br />
C 3 A <strong>som</strong> vandopløseligt sulfat<br />
og alkali er lavere end i fx Rapid og<br />
Basis cement. Alle bestanddele der<br />
har betydning for virkning af tilsætningsstofferne<br />
i beton.<br />
Typisk skal der anvendes en noget<br />
lavere dosering af superplast, formentlig<br />
af størrelsesordenen 25 %.<br />
Som ved al anden produktion af<br />
SCC beton er det vigtigt, at de anvendte<br />
materialer er så konstante<br />
<strong>som</strong> muligt. Hyppig kontrol af fillerindhold<br />
og fugt i sandmaterialet<br />
samt omrøring eller cirkulation af<br />
tilsætningsstoftanke er vigtige foranstaltninger.<br />
SCC betoner har rutinemæssigt<br />
været anvendt siden 2001, og fra 2002<br />
har der været udført nogle spændende<br />
støbninger med SCC beton<br />
produceret med Lavalkali Sulfatbestandig<br />
cement. Selv om langt den<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
38<br />
overvejende produktion<br />
i fabriksbetonindustrien<br />
foregår med Rapid cement,<br />
er der konstruktioner,<br />
hvor man af forskellige<br />
grunde ønsker<br />
at anvende Lavalkali<br />
Sulfatbestandig cement i<br />
betonerne. Specielt anlægskonstruktioner<br />
<strong>som</strong> broer og anlæg langs veje,<br />
hvor der saltes, er sådanne eksempler,<br />
men også ved konstruktioner i<br />
forbindelse med svømmebade, havnebyggeri<br />
og underjordiske anlæg<br />
anvendes der typisk Lavalkali Sulfatbestandig<br />
cement.<br />
Ved Unicon A/S har man stor<br />
erfaring i produktion og transport,<br />
herunder pumpning, af SCC beton<br />
baseret på Lavalkali Sulfatbestandig<br />
cement. I perioden fra 2001 og til i<br />
dag, har Unicon A/S produceret ca.<br />
25.000 m³ af denne betontype. I det<br />
følgende er der vist tre forskellige typer<br />
konstruktioner, hvor Unicon A/S<br />
har leveret betonen.<br />
Motorvejssammenfletning<br />
Århus Vest<br />
Ved anlæg af Herningmotorvejen<br />
blev der vest for Århus, lige før Årslev<br />
Kro udført en sammenfletning<br />
med E45. Entreprenøren var Norvin<br />
og Larsen A/S, og projekterende var<br />
COWI.<br />
I henhold til kontrakten skulle<br />
trafikken på E45 opretholdes i fuldt<br />
omfang i hele anlægsperioden. Det<br />
var derfor nødvendigt at udføre konstruktionen<br />
etapevis, således at brodækket,<br />
<strong>som</strong> fører E45 hen over Herningmotorvejen,<br />
blev støbt i to omgange<br />
ved siden af den oprindelige<br />
linieføring, og efterfølgende fra hver<br />
side skubbet ind på plads. Til at bære<br />
brodækket var der dels nedrammet<br />
stålspuns i siderne, og dels nedrammet<br />
piloteringspæle i to rækker.<br />
Bygherren ønskede herefter, at såvel<br />
spuns <strong>som</strong> piloteringspæle skulle<br />
dækkes ind i beton. Da denne inddækning<br />
først kunne finde sted efter<br />
at brodækket var lagt på plads, måtte<br />
støbningen foregå ved indpumpning<br />
af beton fra bunden af formen. Der<br />
var således ikke noget reelt alternativ<br />
til at bruge en SCC beton, idet kun en<br />
sådan beton lader sig presse op i en<br />
højde på ca. 5,5 m.<br />
Der blev anvendt en beton til aggressiv<br />
miljøklasse, styrkeklasse 35,<br />
med flyveaske og mikrosilica, og<br />
med Lavalkali Sulfatbestandig cement.<br />
Hele leverancen var på 600 m³<br />
beton og foregik over mange støbninger<br />
i perioden fra den 12.september<br />
2002 til den 1.november 2002.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong>
Fra CtO’s arbejdsmark<br />
MOTORVEJSBRO VED ÅRHUS. PUMPNING AF SCC BETON BASERET PÅ<br />
LAVALKALI SULFATBESTANDIG CEMENT. 2002.<br />
Gulvkonstruktioner<br />
i svømmehaller<br />
Bassinet i svømmehaller udføres <strong>som</strong><br />
regel med almindelige sætmålsbetoner<br />
og med Lavalkali Sulfatbestandig<br />
cement. Men de omliggende gulvarealer<br />
er i flere tilfælde, efter ønske<br />
fra entreprenørerne, udført <strong>som</strong> SCC<br />
beton. Da gulvarealerne udsættes for<br />
stort set samme påvirkninger <strong>som</strong><br />
bassinerne, udføres disse også med<br />
beton baseret på Lavalkali Sulfatbestandig<br />
cement.<br />
Opgaverne er typisk lidt specielle,<br />
idet man bevæger sig på grænsen af,<br />
hvad der er muligt med hensyn til<br />
fald på gulvene ved støbning med<br />
SCC beton. Idet man ønsker en hurtig<br />
dræning af gangarealerne ved bassinet,<br />
er der tale om fald på 3-3,5 ‰.<br />
SCC beton baseret på Lavalkali<br />
Sulfatbestandig cement har været anvendt<br />
til gulve i Løkken Svømmehal,<br />
med NCC <strong>som</strong> entreprenør og til<br />
Skansebadet i Nørresundby, <strong>som</strong> i<br />
øjeblikket renoveres med M. Thomsen<br />
Støtt A/S <strong>som</strong> entreprenør; her<br />
støbes der ny bund i bassinet, hvor<br />
de meget skrå arealer støbes med<br />
sætmålsbeton, og de øvrige med SCC<br />
beton.<br />
I Sæby svømmehal, med MT Højgaard<br />
A/S <strong>som</strong> entreprenør, er der<br />
ligeledes anvendt SCC beton med<br />
Lavalkali Sulfatbestandig cement til<br />
dele af konstruktionerne.<br />
Fjernvarmetunnel<br />
i København<br />
For tiden leveres en SCC beton med<br />
Lavalkali Sulfatbestandig cement i<br />
styrkeklasse 40 til et projekt med Københavns<br />
Energi <strong>som</strong> bygherre, og<br />
med KFT-JV (Hochtief Construction<br />
og MT Højgaard A/S) <strong>som</strong> entreprenør.<br />
Den 8. oktober <strong>2007</strong> blev der således<br />
leveret ca. 125 m³ SCC beton til<br />
den tunnel, <strong>som</strong> til sin tid skal føre<br />
fjernvarmen fra Amagerværket og<br />
frem til Fredensgade på Nørrebro.<br />
<strong>Beton</strong>en blev pumpet ca. 40 meter<br />
lodret ned i skakten på Vindmøllevej,<br />
og derefter vandret 30 meter gennem<br />
en 3” slange ind til brugsstedet,<br />
hvorefter den blev trykket lodret op i<br />
støbeformen gennem en række pumpestudser.<br />
Som vist i denne artikel kan Lavalkali<br />
Sulfatbestandig cement anvendes<br />
til SCC beton, også hvis denne skal<br />
pumpes. Lavalkali Sulfatbestandig<br />
cement har en kemisk sammensætning,<br />
finhed og forløb af kornkurven,<br />
der er lidt anderledes end de normalt<br />
anvendte cementtyper, hvilket der<br />
skal tages hensyn til ved proportionering<br />
af betonen. Forholdsregler der<br />
er analoge til sammensætning af en<br />
SCC beton, baseret på Hvid cement<br />
fra Aalborg Portland A/S, <strong>som</strong> vist<br />
i [3].<br />
MOTORVEJSBRO VED ÅRHUS.<br />
INDDÆKNING AF PILOTERINGSPÆLE.<br />
2002.<br />
[1] Cement og <strong>Beton</strong>, 18. udgave, sept.<br />
<strong>2007</strong>. Kan bestilles eller hentes på<br />
www.aalborg-portland.dk.<br />
[2] Thrysøe et. al. Selvkompakterende<br />
<strong>Beton</strong> – SCC. CtO <strong>Beton</strong>-Teknik,<br />
2/13/2004.<br />
[3] Self Compacting Concrete – Based<br />
on AALBORG WHITE. Kan hentes<br />
på www.aalborg-portland.dk. Folderen<br />
er på engelsk.<br />
CtO - Cementteknisk Oplysning<br />
Postboks 165 • DK-9100 Aalborg<br />
Tel. +45 99 33 77 54<br />
www.aalborg-portland.dk<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 4 · November · <strong>2007</strong><br />
39
Afsender<br />
PortoService ApS<br />
Hjulmagervej 13<br />
9490 Pandrup<br />
Magasinpost<br />
B<br />
Returneres ved vedvarende adresseændring<br />
med oplysning om ny adresse<br />
ID 12889<br />
Mødekalender · Forår 2008<br />
KØBENHAVN<br />
Se www.danskbetonforening.dk/Arrangementer<br />
PROVINSEN<br />
Alle møderne annonceres i Ingeniøren. Detaljerede programmer udsendes pr. e-mail til DBF’s<br />
medlemmer i de respektive områder. Husk at opdatere din e-mail adresse i IDAs kartotek via www.ida.<br />
dk / ”Min side” og ”Mine profiloplysninger”.<br />
Se DBFs aktuelle mødeliste på nedennævnte link for tilmeldinger.<br />
Alle møder kræver tilmelding til IDA senest ugedagen før mødet.<br />
Benyt venligst website: http://ida.dk/Arrangementer/ og klik på mødetilmeldingen (skriv DBF i<br />
”arrangørboksen”). Der kan også ringes på tlf. 33 18 48 18.<br />
Du skal være logget på