Kvalitetsrapport 2009-2010 - Vordingborg Kommune
Kvalitetsrapport 2009-2010 - Vordingborg Kommune
Kvalitetsrapport 2009-2010 - Vordingborg Kommune
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Kvalitetsrapport</strong> <strong>2009</strong>/<strong>2010</strong><br />
<strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong>s<br />
Skolevæsen
Indhold<br />
Forord 3<br />
Indledning 4<br />
Metode og proces 5<br />
Politiske mål og visioner 5<br />
Organisering 7<br />
Evaluering 7<br />
De 6 lokalområder er 7<br />
Skolevæsenets struktur 8<br />
Økonomi 8<br />
Udviklingsmål – kommunen samlet 9<br />
Trivsel/Mobning 9<br />
Læsning 9<br />
LP-Modellen – Læringsmiljø og pædagogisk analyse 10<br />
Videoprojektet ”I gode hænder” 11<br />
Evaluering ”I gode hænder” 11<br />
Fremadrettede udviklingsmål 12<br />
Optik 12<br />
“<strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong><br />
ønsker at barndommen<br />
og ungdommen bliver en<br />
værdifuld periode i sig selv,<br />
hvor alle børn og unge får<br />
en tryg, sund og udviklende<br />
opvækst, og hvor barnets<br />
selvværd styrkes.”<br />
Udviklingsmål – de enkelte skoler 13<br />
Abildhøjskolen 13<br />
Fanefjordskolen 14<br />
Hjertebjergskolen 15<br />
Iselingeskolen 16<br />
Kastrup Skole 17<br />
Klosternakkeskolen 18<br />
Langebækskolen 19<br />
Marienberg Skole 21<br />
Stege Skole 22<br />
Svend Gønge Skolen 23<br />
Vintersbølle Skole 24<br />
Ørslev Skole 25<br />
10. klasse Centret 26<br />
Sammenlignende kommunestatistik 2006-<strong>2010</strong> 27<br />
Skolevæsnets struktur og ressourcer – nøgletal 27<br />
Opfølgning på handleplan 33<br />
Fra <strong>Kvalitetsrapport</strong>en <strong>2009</strong>/<strong>2010</strong><br />
<strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong>s Skolevæsen<br />
<strong>Kvalitetsrapport</strong> <strong>2009</strong>/<strong>2010</strong><br />
Fagsekretariatet for Pædagogik<br />
Fagchef Jesper Kjærulff<br />
<strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Tlf.: 55 36 36 36<br />
Layout og grafisk produktion: Pihl - grafisk design<br />
Tryk: Grafikom A/S
Forord<br />
Formålet med kvalitetsrapporten er at beskrive <strong>Vordingborg</strong><br />
<strong>Kommune</strong>s skolevæsen.<br />
Rapporten indeholder skolevæsenets rammebetingelser,<br />
skolernes faglige niveau, det pædagogiske arbejde,<br />
udviklingsprojekter, samt eventuelle initiativer iværksat som<br />
opfølgning på foregående års kvalitetsrapport.<br />
<strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong> ønsker fortsat at arbejde med<br />
udformningen af kvalitetsrapporten, således at rapporten<br />
udvikles til et fremadrettet og anvendeligt evalueringsredskab<br />
med sigte på kvalitetssikring og kvalitetsudvikling.<br />
Med fokus på dialog mellem skolens parter søges at<br />
fastholde de gode elementer fra de første rapporter, og<br />
samtidig arbejdes der videre med løbende forbedring af<br />
organiseringen af, ejerskabet til og den lokale forankring af<br />
arbejdet med kvalitetsrapporten.<br />
<strong>Kvalitetsrapport</strong>en indeholder kvantitative data på en lang<br />
række områder samt kvalitative data bestående af interviews<br />
med skoleledelserne, anlagt som gruppeinterviews<br />
med flere skoleledelser samtidig for at fremme dynamikken<br />
og den interne videndeling.<br />
Der arbejdes på målfastsættelse og evalueringer af kommunalpolitiske<br />
mål, opfølgning på tidligere års kvalitetsrapport,<br />
samt virksomhedernes egne mål i henhold til<br />
<strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong>s aftalestyring, koordineres og om<br />
muligt samles i en samlet evalueringsproces.<br />
3
Indledning<br />
<strong>Kvalitetsrapport</strong>en tjener flere formål:<br />
For det første skal den give kommunalbestyrelsen et<br />
sammenfattende billede af skolevæsenet i <strong>Vordingborg</strong><br />
<strong>Kommune</strong>.<br />
For det andet skal den give kommunalbestyrelsen grundlag<br />
for at tage stilling til skolernes faglige niveau.<br />
For det tredje skal den danne baggrund for at identificere<br />
de indsatsområder og fokuspunkter, der er behov for at<br />
arbejde med inden for den nærmeste årrække.<br />
<strong>Kvalitetsrapport</strong>en <strong>2009</strong>/<strong>2010</strong>” beskriver:<br />
• Status for skolevæsenet <strong>2009</strong>/<strong>2010</strong><br />
• Udviklingsmål for det samlede skolevæsen<br />
• Udviklingsmål for den enkelte skole<br />
• Status på skolernes fælles udviklingsarbejde ” Læringsmiljø<br />
og Pædagogisk analyse- LP-modellen” 1<br />
• Status på og del-evaluering af ”I gode hænder – den<br />
relationskompetente medarbejder” 2<br />
• Status på tidligere besluttede handleplaner<br />
• Kommende udviklingsmål/projekter<br />
For det fjerde skal den bidrage til at fremme dialogen og<br />
systematisere det løbende samarbejde om evaluering<br />
og kvalitetsudvikling mellem aktørerne i det kommunale<br />
skolevæsen.<br />
Konkret kan der efterfølgende udarbejdes handleplaner for<br />
udviklingen af skolerne i <strong>Vordingborg</strong>.<br />
4<br />
1<br />
LP-modellen: Formålet er at skabe et læringsmiljø, der skaber gode muligheder for social og faglig læring for alle elever.<br />
Gennem fælles struktureret refleksion systematiseres og revitaliseres den enkelt medarbejders pædagogiske viden. Der anvendes systemisk<br />
metode til forståelse af elevernes adfærd og samspil med omgivelserne i skolen.<br />
Ved at ændre disse omgivelser, ændres elevernes læring og udvikling i positiv retning<br />
2<br />
”I gode hænder” er et projekt hvor der arbejdes med den enkelte medarbejders evne til at skabe relationer. Metoden er baseret på videofilm<br />
og analyse af samspil mellem den lærer/pædagog og den/de elever, der er i fokus. Ved redigeringen af videofilmene og den efterfølgende<br />
analyse er der fokus på det, der virker i samspillet, for således at kunne gøre mere af ”det, der virker”.
Metode og proces<br />
Som nævnt i indledningen ligger der en naturlig fremadrettet<br />
bevægelse i arbejdet med kvalitetsrapporten.<br />
Fagsekretariaterne arbejder med at udvikle både den<br />
kvantitative og kvalitative del af rapporten, og ikke mindste<br />
at blive bedre i selve processen omkring arbejdet.<br />
<strong>Kvalitetsrapport</strong>en er et fremadrettet evalueringsredskab<br />
og en proces, der udvikler et bedre samarbejde mellem<br />
alle skolens aktører.<br />
<strong>Kvalitetsrapport</strong>en rummer en blanding af kvantitative og<br />
kvalitative data.<br />
Der er indsamlet talmateriale fra indberetningerne til Undervisningsministeriet<br />
samt indberetninger fra skolerne.<br />
Al talmateriale findes på vedlagte Cd-rom, bagest i rapporten.<br />
Udvalgt talmateriale og tabeller findes i selve<br />
rapporten.<br />
I forhold til de pædagogiske udviklingsmål for hele kommunens<br />
skolevæsen og den enkelte skole er anvendt<br />
semi-strukturerede gruppeinterviews med flere skoleledelser<br />
samtidig.<br />
Dette for at sikre både den direkte dialog med skoleledelserne<br />
og den dynamik og videndeling som er væsentlig for<br />
den videre udvikling af det samlede skolevæsen.<br />
Skoleledelserne blev inddelt i 4 grupper som hver, efter en<br />
på forhånd kendt spørgeramme, blev interviewet.<br />
Resultatet af de 4 interviews præsenteres under de enkelte<br />
skolers udviklingsmål.<br />
Fagsekretariaterne planlægger desuden at indlægge<br />
møder med de samme grupper efter færdiggørelsen af<br />
kvalitetsrapporten.<br />
Møderne har til hensigt at følge op på muligheder og<br />
udviklingspunkter, som er kendetegnende for den enkelte<br />
skole.<br />
Politiske mål og visioner<br />
<strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong> vedtog i 2006 en Sammenhængende<br />
Børne-, Unge- og Familiepolitik. Politikken er en generel<br />
beskrivelse, der skal skabe gode og trygge rammer<br />
for børn og unges opvækst i <strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
<strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong> ønsker, at barndommen og ungdommen<br />
bliver en værdifuld periode i sig selv, hvor alle<br />
børn og unge får en tryg, sund og udviklende opvækst, og<br />
hvor barnets selvværd styrkes.<br />
Alle børn skal have ens muligheder for et godt liv trods forskellige<br />
forudsætninger. Det primære ansvar for børnenes<br />
udvikling og trivsel er forældrenes, og der skal derfor være<br />
fokus på barnets, familiens og nærmiljøets ressourcer.<br />
Den kommunale indsats skal tage udgangspunkt i barnets<br />
og forældrenes egne ressourcer gennem tilbud om lokale<br />
aktiviteter, der støtter omsorg, opdragelse og lyst til at<br />
lære, for derved at bidrage til social ansvarlighed i en<br />
demokratisk kultur.<br />
<strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong> ønsker at udvikle en organisation,<br />
der har styrke, kræfter og viden til at løse fællesskabets<br />
opgaver tættest muligt på borgerne. Der lægges derfor<br />
vægt på, at kommunens generelle tilbud – herunder børnepasning<br />
i dagpleje, institutioner samt skolemiljø – rummer<br />
tilbud til alle børn.<br />
Al indsats er rettet mod at se muligheder i stedet for<br />
begrænsninger.<br />
I et tæt samarbejde mellem Fagsekretariatet for skoler<br />
og dagtilbud, Pædagogiksekretariatet, Børne- og familiesekretariatet<br />
sikres sammenhængen mellem centrale<br />
lovgivningsinitiativer, <strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong>s politiske<br />
visioner, nyeste forskning og den pædagogiske praksis i<br />
kommunens skoler og daginstitutioner.<br />
Alle tiltag skal medvirke til at borgere og ansatte oplever<br />
mening, sammenhæng og udvikling på tværs af hele<br />
børne-, unge- og familieområdet.<br />
Alle kommunens skoler er omfattet af et aftalestyringskoncept,<br />
og nedenstående skematiske opstilling beskriver de<br />
politiske delmål, succeskriterier og evalueringsmetoder<br />
som er gældende for skoleåret <strong>2009</strong>/<strong>2010</strong>.<br />
Der er i forhold til den samlede Børne-, Unge- og Familiepolitik<br />
fastsat 5 politiske delmål. I skoleåret 2008/<strong>2009</strong><br />
blev det besluttet, at der skulle arbejdes med initiativer<br />
indenfor alle delmål. De igangsatte indsatser og udviklingsarbejder<br />
er endnu ikke afsluttet og er derfor videreført i<br />
skoleåret <strong>2009</strong>/<strong>2010</strong>.<br />
For skoleåret <strong>2010</strong> er det besluttet, at der særligt skal<br />
arbejdes med indsatsområdet ”trivsel og mobning” i<br />
forhold til delmål 3.<br />
Derfor formuleres i <strong>2009</strong>/<strong>2010</strong> ikke succeskriterier og evalueringsmetode<br />
for delmål 1, 2, 4 og 5 som alle videreføres;<br />
men udelukkende for delmål 3.<br />
5
Politiske delmål<br />
(Hvad skal virksomhederne opnå?)<br />
Delmål 1. Tidlig og forebyggende indsats<br />
Delmål 2. Indsatser i lokalområdet<br />
Delmål 3. Sundhed, kost og trivsel<br />
• At sikre børnenes og medarbejdernes<br />
trivsel<br />
• At forebygge at mobning opstår<br />
• At ingen børn/grupper af børn systematisk<br />
udelukker andre børn fra det sociale<br />
fællesskab<br />
• At støtte de sider af barnet, der gør det<br />
muligt for barnet at manøvrere i forskellige<br />
sociale systemer: tage initiativ til samvær,<br />
empati<br />
• At udvise rummelighed, at vise accept, at<br />
vise imødekommenhed, at kunne invitere<br />
og at kunne udvise anerkendelse<br />
I relation til indsatsområdet Trivsel/mobning,<br />
er målene følgende:<br />
• At samarbejde med forældrene omkring<br />
forældrenes ansvar – dels som rollemodeller<br />
for deres børn – dels deres ansvar<br />
i forhold til deres børns sprog og adfærd<br />
i skolen<br />
• At sikre børnenes og medarbejdernes<br />
trivsel<br />
Delmål 4. Plads til alle<br />
Delmål 5. Høj faglighed<br />
Succeskriterium<br />
(Hvordan ser du, at målet er opfyldt?)<br />
Skolebestyrelsen behandler indsatsområdet<br />
ved bl.a. at fremkomme med<br />
ideer til skolebestyrelsens arbejde<br />
med trivsel og mobning – herunder<br />
med forældrene som rollemodeller,<br />
og forældrenes ansvar overfor børns<br />
sprog og adfærd.<br />
Der udarbejdes trivselspolitik på den<br />
enkelte skole.<br />
Der arbejdes med at træne børnene i<br />
konflikthåndtering.<br />
Evalueringsmetode<br />
(Hvordan måles succeskriterierne?)<br />
Dokumentation i form af referater<br />
fra skolebestyrelsens møder på den<br />
enkelte skole.<br />
Emnet optræder som punkt på skolebestyrelsens<br />
årsberetning.<br />
Ide-katalog oprettes i samarbejde<br />
med Fagsekretariatet for pædagogik<br />
på skoleintra/fællesnettet og præsenteres<br />
på skolesamrådsmøde.<br />
Idekatalog er ikke oprettet.<br />
Den enkelte skoles trivselspolitik er<br />
nedskrevet og tilgængelig på skolens<br />
hjemmeside<br />
Dansk Center for Undervisningsmiljøs<br />
udarbejdede trivselsbarometer<br />
anvendes på alle klassetrin.<br />
Dokumentation i form af årsplaner<br />
for den enkelte klasse på skoleintra.<br />
Skolens ledelse evaluerer i samarbejde<br />
med Fagsekretariatet for<br />
pædagogik arbejdet omkring de<br />
pædagogiske processer.<br />
Evalueringen medtages i arbejdet<br />
med kvalitetsrapport <strong>2009</strong>/<strong>2010</strong> og<br />
<strong>Kvalitetsrapport</strong> <strong>2010</strong>/2011.<br />
Trivselsresultaterne omkring<br />
medarbejdertrivsel fra LP-kortlægningsundersøgelse<br />
<strong>2009</strong>/10 samt<br />
<strong>2010</strong>/2011.<br />
Trivselsresultaterne fra LP-kortlægningsundersøgelse<br />
4. og 7. klassetrin<br />
Medtages i kvalitetsrapport<br />
<strong>2010</strong>/2011.<br />
For skoleårene <strong>2010</strong>/2011 og 2011/2012 er det besluttet<br />
at det primære fokusområde er:<br />
• Klasserumsledelse<br />
• Relationskompetence<br />
6
Organisering<br />
Implementering af Børne-, Unge og Familiepolitikken<br />
Fra d. 1/1-2008 er arbejdet omkring børn og unge med<br />
særlige behov organiseret i 6 lokalområder.<br />
Hvert lokalområde er defineret ud fra en overbygningsskole<br />
med tilhørende 0.-6. klasses skoler, daginstitutioner og<br />
en del af den kommunale dagpleje. I det daglige arbejde er<br />
sagsbehandlere, psykologer osv. rent fysisk placeret ude<br />
på eller i nærhed af overbygningsskolen.<br />
For at opnå den tidlige, forebyggende, foregribende og<br />
inkluderende indsats som Børne-, Unge- og Familiepolitikken<br />
foreskriver, placeres ansvaret for indsatser med<br />
samlede udgifter op til 800.000 kr. i lokalområdet.<br />
Områdelederen samt den sagsbehandler og den psykolog,<br />
som er aktør i forhold til den pågældende indsats<br />
danner tilsammen visitationsgruppen, der har beslutningsog<br />
handlekompetencen. Relevante institutionsledere og<br />
fagpersoner kan indkaldes ad hoc til visitationsmøderne<br />
– f.eks. psykolog, lærer, pædagog, sundhedsplejerske,<br />
specialundervisningslærer, støttepædagog, SSP osv.<br />
For at opnå tidlige, tværfaglige initiativer i lokalområdet,<br />
skal medarbejderne være synlige og tilgængelige i lokalområdet.<br />
Arbejdet tilrettelægges således at for psykologer<br />
og sagsbehandlere foregår ca. 70 % af arbejdstiden i lokalområdet<br />
og ca. 30 % af arbejdstiden centralt eller som<br />
specialist på tværs af lokalområderne.<br />
Evaluering<br />
Implementering af Børne-, Unge- og Familiepolitikken er<br />
en successiv proces, der stadig pågår. Intentionen med<br />
og organiseringen af Børne-, Unge- og Familiepolitikken<br />
er imidlertid blevet evalueret sommeren <strong>2010</strong> af KPMG<br />
(<strong>Kommune</strong>s Revisionsfirma). Evalueringens anbefalinger<br />
vil, sammenholdt med en økonomisk gennemgang af<br />
områdets samlede økonomi – foretaget af Deloitte, danne<br />
baggrund for eventuelle justeringer af den nuværende<br />
organisering.<br />
De 6 lokalområder er<br />
Område 1 med udgangspunkt i Svend Gønge Skolen<br />
Område 2 med udgangspunkt i Abildhøjskolen<br />
Område 3 med udgangspunkt i Iselingeskolen<br />
Område 4 med udgangspunkt i Marienberg Skole<br />
Område 5 med udgangspunkt i Langebækskolen<br />
Område 6 med udgangspunkt i Stege Skole<br />
Børnepolitikområder<br />
Bårse<br />
Kostræde Banker<br />
Præstø<br />
Gl. Lundby<br />
Svinø Køng Lundby<br />
Skibbinge<br />
Grumløse<br />
Sværdborg<br />
Allerslev<br />
Udby<br />
Ugledige<br />
Klarskov<br />
Mern<br />
Ørslev<br />
Jungshoved<br />
Sandvig<br />
Kastrup /Ndr. Vindinge<br />
<strong>Vordingborg</strong><br />
Nyråd<br />
Stensved<br />
Bakkebølle<br />
Viemose<br />
Udby<br />
Kalvehave<br />
Hjertebjerg Borre<br />
Gl. Kalvehave<br />
Langebæk<br />
Keldby<br />
Stege<br />
Magleby<br />
Busemarke<br />
Tjørnemarke<br />
Neble<br />
Klintholm Havn<br />
Store LInd<br />
Sprove<br />
Damsholte<br />
Distrikt<br />
Kastrup/Ørslev/Iselinge<br />
Langebæk<br />
Marienberg<br />
Møn<br />
Præstø<br />
Svend Gønge<br />
Vejmidte<br />
Bogø By<br />
Tostenæs<br />
Damme<br />
Hårbølle<br />
Team GIS / aep<br />
7
Skolevæsenets struktur<br />
Området er reguleret i henhold til Lov om Social Service,<br />
Folkeskoleloven samt Lov om dagtilbud.<br />
I henhold hertil skal kommunen sørge for det nødvendige<br />
antal pladser i dagtilbud samt folkeskoleundervisning.<br />
Skolevæsenet består af flere typer skoler:<br />
• 6 skoler med 0.-6.klasse<br />
• 6 skoler med 0.-9.klasse<br />
• 10.klasse Centret beliggende i samme bygningskompleks,<br />
hvor også <strong>Vordingborg</strong> Gymnasium og Handelsskolen<br />
er placeret.<br />
• <strong>Vordingborg</strong>skolen – center for gennemgribende udviklingsforstyrrelser<br />
• Ørslev Skoles afdeling for autisme<br />
Økonomi<br />
Beregningsmetoden sætter fokus på skolernes holdundervisning<br />
i forhold til klasseundervisning. Det følger af<br />
folkeskolelovens bestemmelser, at holdundervisningen<br />
maximalt må udgøre 50 % af elevernes undervisningstid.<br />
En del af midlerne til specialpædagogisk bistand er indeholdt<br />
i tildelingen til den enkelte skole. Ligeledes er midler<br />
til undervisning i dansk som andetsprog indeholdt i tildelingen<br />
til den enkelte skole. Der er endvidere afsat budget til<br />
børn med vidtgående behov.<br />
Skolerne har en decentral budgetramme, som består af<br />
udgifter til undervisning, ledelse og elevrelaterede udgifter.<br />
Hertil kommer udgifter til bygninger, rengøring, servicepersonale,<br />
indvendig vedligeholdelse og energi.<br />
Budgettet til børn med vidtgående behov var på i alt 37,3<br />
mio. kr. i <strong>2009</strong>.<br />
Budgettet administreres i det enkelte område.<br />
Beløbet der tildeles pr. klasse, er beregnet med udgangspunkt<br />
i elevernes årlige undervisningstid, således at der<br />
er resurser til 1 lærer pr. klasse. Dertil kommer tildeling af<br />
holdtimer til klasser med mere end 20 elever samt tildeling<br />
af timer til specialundervisning fra 0. klasse til 10. klasse.<br />
Udgift pr. normalklasseelev<br />
Skolen<br />
Skolens udgift<br />
pr. elev<br />
Skolens udgifter til undervisningsmidler<br />
pr. elev i <strong>2009</strong><br />
10. Klasse Centret 29.636 2.077<br />
Abildhøjskolen 37.157 1.250<br />
Klosternakkeskolen 34.663 1.400<br />
Fanefjordskolen 35.232 1.233<br />
Hjertebjergskolen 36.418 1.575<br />
Stege Skole 35.446 1.575<br />
Langebækskolen 42.337 1.514<br />
Kastrup Skole 35.456 2.369<br />
Marienberg Skole 35.895 1.580<br />
Svend Gøngeskolen 37.798 1.559<br />
Vintersbølle Skole 38.773 1.793<br />
Ørslev Skole 34.450 1.191<br />
Iselingeskolen 39.269 1.045<br />
<strong>Vordingborg</strong> 1. – 9. kl. 36.413 1.586<br />
Skemaet viser skolens udgift pr. normalklasseelev til løn, (lærer m.fl excl. skoleleder) samt elevrelaterede udgifter, men ekskl.<br />
rengøring, vidtgående specialundervisning og bygninger. Skolens udgift pr. elev er beregnet af skolen ud fra budgettal.<br />
Afholdte udgifter til undervisningsmidler pr. elev for sidste finansår er opgjort konkret af skolen .<br />
8
Udviklingsmål<br />
– kommunen samlet<br />
Udviklingsmål for det samlede skolevæsen:<br />
For skoleåret <strong>2009</strong>/<strong>2010</strong> blev af Børne-, Unge- og Familieudvalget<br />
den 3/6-2008 besluttet, at det centralt udmeldte<br />
indsatsområde for <strong>Vordingborg</strong> Skolevæsen for skoleåret<br />
<strong>2009</strong>/<strong>2010</strong> skulle være:<br />
Trivsel/Mobning<br />
Det centrale ønske om at skabe et læringsmiljø, der giver<br />
gode betingelser for social og faglig læring, medfører at<br />
der skal være fokus på den adfærd, der kan fremme eller<br />
hæmme den enkeltes trivsel.<br />
Hvis den enkelte elev ikke føler sig set, mødt, hørt og forstået<br />
af kammerater og voksne vil elevens muligheder for<br />
at modtage ny viden, og ønske om at indgå i udviklende<br />
fællesskaber blive forringet. Den enkelte skal i trygge rammer<br />
kunne udtale, afprøve, fremlægge, spørge ind til – alt<br />
som en del af en læringsproces.<br />
Det er derfor vigtigt at forebygge at mobning opstår, at<br />
ingen systematisk udelukkes fra det sociale fællesskab.<br />
Gennem at støtte de sider som giver os alle mulighed for<br />
at manøvrere i forskellige sociale systemer, får vi bedre<br />
mulighed for at opleve den tryghed, som er så væsentlig<br />
for en faglig indlæring og udvikling.<br />
At kunne tage initiativ til samvær, at udvise empati, at vise<br />
rummelighed, at udvise accept og imødekommenhed,<br />
at evne at invitere ind til, men også respektfuldt at kunne<br />
afvise, er sider, der giver os manøvremuligheder. At have<br />
fokus på evnen til at håndtere og løse konflikter er ligeledes<br />
et vigtigt element i arbejdet.<br />
Denne samlede opgave skal løses i et tæt og forpligtende<br />
samarbejde med skolens forældre, idet forældrenes funktion<br />
som rollemodeller for deres børns adfærd og sprog i<br />
skolen er meget betydningsfuld.<br />
Læsning<br />
<strong>Kvalitetsrapport</strong> 2007 for <strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong>s Skolevæsen<br />
viste et behov for at øge opmærksomheden på<br />
skolernes læseresultater, en forstærket indsats for at sikre,<br />
at både de svageste og de dygtigste, bliver gode begynderlæsere<br />
og fortsat udvikler deres læsekompetence på<br />
skolens mellemtrin og i udskolingen.<br />
Der bør være fokus på både tale- og skriftsprog i førskolealderen.<br />
Et godt og veludviklet talesprog samt et begyndende<br />
kendskab til skriftsproget er grundlaget for videre<br />
udvikling af læsefærdigheder i skolen. Der er således behov<br />
for en bred indsats, der strækker sig fra det lille barns<br />
sprogudvikling til den unge skoleelevs stadige udvikling af<br />
læsekompetence.<br />
Kommunalbestyrelsen besluttede på baggrund af kvalitetsrapporten<br />
at tildele området en etårig bevilling til gennemførelse<br />
af en handleplan med uddannelse af læsevejledere<br />
samt dannelse af et læsevejledernetværk.<br />
Efterfølgende blev der i skoleåret 2008/<strong>2009</strong> uddannet læsevejledere,<br />
sådan at alle skoler i <strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong><br />
som minimum har en læsevejleder.<br />
Skolernes læsevejledere er således den mest betydningsfulde<br />
faglige ressource i <strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong>s målrettede<br />
indsats på læseområdet.<br />
Danmarks Evalueringsinstituts rapport Læsning i Folkeskolen<br />
konkluderer, at skoler ikke i tilstrækkeligt omfang<br />
inddrager viden fra f.eks. forskning og større undersøgelser.<br />
Rapporten understreger betydningen af at fremme<br />
en faglig og pædagogisk begrundet praksis, hvor egne<br />
erfaringer kobles med forskningsmæssig viden.<br />
Indsatsen på læseområdet i <strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong>s<br />
skolevæsen målsættes bl.a. ud fra den nyeste forskningsbaserede<br />
læseteori og praksis i Danlæs-projektet (Jørgen<br />
Christian Nielsen fra Danmarks Pædagogiske Universitet).<br />
Danlæs-projektets forskningsresultater viser med al<br />
tydelighed, at hvis en kommune vil forbedre sine læseresultater,<br />
kræver det, at ”top og bund” er helt koordinerede.<br />
<strong>Kommune</strong>n skal have en handleplan for læsning med fokus<br />
på videnopsamling, videnkoordinering og videnspredning.<br />
9
LP-Modellen – Læringsmiljø og<br />
pædagogisk analyse<br />
LP-modellen beskriver en fremgangsmåde, der har til<br />
formål at opnå en tydelig forståelse hos pædagoger og<br />
lærere af de faktorer, som udløser, påvirker og opretholder<br />
adfærds- og læringsproblemer i skolen. Målet er at skabe<br />
gode betingelser for social og faglig læring hos alle elever.<br />
Modellens fokus er de skolesammenhænge som eleven<br />
befinder sig i. Det pædagogiske personale løfter så at sige<br />
problemet væk fra, at det nødvendigvis er eleven, der er<br />
problemet og søger i stedet for at finde og beskrive lærings-<br />
og adfærdsfremmende faktorer i de sammenhænge<br />
som eleven befinder sig i.<br />
LP blev introduceret på landsbasis i 2007 og <strong>Vordingborg</strong><br />
<strong>Kommune</strong> har været med fra begyndelsen af. LP-modellen<br />
har således været i gang de sidste 3 år og har siden<br />
begyndelsen udviklet sig til et af landets største skoleudviklingsprojekter.<br />
LP-modellen er implementeret på alle<br />
kommunens skoler og efter 3 års implementering, er det<br />
naturligt at evaluere projektet. LP-projektet er evalueret ud<br />
fra en kvalitativ undersøgelse, hvor LP-vejlederne fra Familierådgivningen<br />
har foretaget interview i deres LP-grupper<br />
ud fra en enslydende spørgeguide 3 . Se konklusionerne i<br />
højre spalte.<br />
Evaluering – LP<br />
Hvad er det bedste ved LP-arbejdet?<br />
1. Flere perspektiver<br />
Især det refleksive rum fremhæves, hvor der drøftes<br />
pædagogik og hvor man opnår indsigt ved at<br />
høre kollegaers perspektiver på specielt aktør (ofte<br />
elev eller elevgruppe) og kontekst (læringsmiljø).<br />
2. Faste møder<br />
Mange er tilfredse med at der er sat tid og ”hegnspæle”<br />
op omkring LP-mødet og at der er kontinuitet<br />
i møderækken.<br />
3. Øget kollegialt samarbejde<br />
Mange fremhæver, at det øgede kendskab til hinanden<br />
skaber fællesskabsfølelse og fælles fodslag.<br />
4. Den faste struktur i modellen<br />
Referatskabelonen giver fokus og fordybelse.<br />
5. At trivslen øges og at fagligheden dermed styrkes<br />
Elevfagligheden har ikke været i fokus, men mange<br />
adfærds- og trivselsproblematikker er blevet løst,<br />
hvilket har fremmet fagligheden.<br />
6. Opbakning fra ledelsen<br />
Opbakningen fremhæves som en vigtig del, man<br />
er tilfreds med.<br />
Hvad kan blive bedre ved LP-arbejdet?<br />
7. Mødeinterval og gruppesammensætning<br />
Flere ønsker møder hver 14. dag og flere møder<br />
om efteråret end om foråret. Mange ønsker at<br />
have indflydelse på gruppesammensætningen.<br />
8. Bekymring for at LP-møderne forsvinder<br />
Her ønskes klare tilkendegivelser fra ledelserne at<br />
LP stadig prioriteres.<br />
9. Et ønske om at man kan trække på<br />
LP-vejledere, når der er brug for det<br />
Vejledningen er værdsat og man ønsker at vejledning<br />
er tilgængelig. Flere har oplevet skiftende vejledere,<br />
hvor man har ønsket en større kontinuitet.<br />
10. Det har til tider været svært at vælge passende<br />
cases<br />
Nogle problematikker opleves som for små og<br />
andre som alt for store. Nogle steder har man<br />
haft gavn af at tage fat på mindre dele af en større<br />
problematik.<br />
11. Mange ønsker mulighed for indhentning af ny<br />
viden gennem litteratur, vejledning og kurser<br />
Elevernes oplevelse af LP-arbejdet vil blive synliggjort i<br />
Kortlægningsundersøgelse 4 , der foretages i efteråret <strong>2010</strong>.<br />
Evalueringen af LP-arbejdet vil indgå i skolernes fremadrettede<br />
arbejde med LP-modellen.<br />
10<br />
3<br />
Gennem foråret har LP grupperne sammen med LP vejlederne evalueret LP udviklingsarbejdet. 51 ud af de 84 lp grupper har besvaret.<br />
Hvilket er en svarprocent på 61%. Materialet er sammenfattet af LP koordinator Nikolaj Flor Rotne og koordinator på Klosternakkeskolen<br />
Karin Hansen.<br />
4<br />
Elektronisk spørgeskemaundersøgelse for elever, klasselærere og for lærere og pædagoger. Spørgsmålene er udarbejdet via Professionshøjskolen<br />
University College Nordjylland.
Videoprojektet ”I gode hænder”<br />
<strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong> fik i 2008 tildelt midler fra Undervisningsministeriets<br />
satspulje og har deltaget i det 2-årige<br />
projekt Mindre specialundervisning, styrket faglighed og<br />
øget rummelighed med projektet ”I gode hænder”.<br />
”I gode hænder” er et støtteprojekt til LP, som har arbejdet<br />
med videoanalyse i 10 LP-grupper. Projektet har fokus<br />
på lærerens relationskompetence og evne til klasserumsledelse.<br />
Med afsæt i en LP-problematik, kommer der en<br />
videokonsulent ind i klassen og filmer en lektion. Herefter<br />
analyseres videoklippet ud fra 8 samspilstemaer (Hundeide,<br />
2001). Konsulenten har udelukkende fokus på dét,<br />
der virker. Konsulenten mødes herefter med LP-teamet og<br />
gennemgår de situationer, hvor samspillet og klasserumsledelsen<br />
fungerer rigtig godt. Projektet har været meget<br />
vellykket og er i direkte tråd med den seneste forskning på<br />
skoleområdet, hvor såvel Thomas Nordahl og John Hattie<br />
dokumenterer den enorme betydning, lærerens evne til at<br />
indgå i relationer samt evne til at lede klasserummet, har<br />
for elevernes læring!<br />
Evaluering ”I gode hænder”<br />
Forskningschef Bent B. Andresen fra DPU har evalueret<br />
projektet ”I gode hænder”. Her følger dele fra den første<br />
delrapport.<br />
Formålet med evalueringen er todelt. For det første at evaluere<br />
projekt ”I gode hænder – den relationskompetente<br />
medarbejder”, som gennemføres på 10 skoler i <strong>Vordingborg</strong><br />
<strong>Kommune</strong> i 2008-<strong>2010</strong>.<br />
For det andet at undersøge, om og på hvilken måde disse<br />
relationer bliver påvirket af, at lærere og pædagoger videofilmer<br />
og analyserer dem. Casestudierne er baseret på<br />
fokusgruppeinterview med de pædagogiske medarbejdere<br />
og samtaler med de konsulenter, som har været tilknyttet<br />
projektet.<br />
Forskning peger på, at relationerne mellem børn, unge<br />
og voksne i skolen er en af de faktorer, som har størst<br />
betydning for elevernes udbytte af undervisningen.<br />
Spørgsmålet er derfor, hvordan man kan udvikle disse relationer.<br />
Hensigten med det gennemførte udviklingsprojekt<br />
er at udvikle den enkelte medarbejders evne til at skabe<br />
relationer. Metoden er baseret på videofilm og analyse af<br />
samspil mellem den lærer/pædagog og den/de elever, der<br />
er i fokus.<br />
Ved redigeringen af videofilmene og den efterfølgende<br />
analyse er der fokus på det, der virker i samspillet. Denne<br />
tilgang skal skabe øget bevidsthed om samspilsformer,<br />
der mindsker udfordringerne i hverdagen. Det sker efter<br />
devisen ”det gør vi godt, og derfor vil vi gøre mere af det<br />
fremover”.<br />
Projektet er gennemført som en slags overbygning på det<br />
omfattende arbejde med LP-modellen, som involverer alle<br />
pædagogiske medarbejdere på skolerne i <strong>Vordingborg</strong><br />
<strong>Kommune</strong>.<br />
Delrapporten beskriver et vellykket projekt, der har stor<br />
indflydelse på lærernes relationskompetence og arbejdsglæde.<br />
Som det lyder i rapporten:<br />
”Det kan beskrives som en sneboldeffekt. LP-gruppens<br />
medlemmer får anerkendelse for alt det, de gør godt, og<br />
de bliver mere bevidste om det. De ”vokser” og får mere<br />
energi til at løse problemerne i klassen.<br />
For fem år siden var det utænkeligt at se så meget på relationer,<br />
som det sker i dag. Fokus er blevet ændret. Det er<br />
en god idé at give flere lærere og pædagoger muligheder<br />
for at arbejde med disse relationer. Pengene er godt givet<br />
ud. På længere sigt kommer de tilbage i form af større<br />
arbejdsglæde, trivsel og mindre stress og sygefravær hos<br />
med-arbejderne”.<br />
Den endelige rapport foreligger med udgangen af <strong>2010</strong>.<br />
11
Fremadrettede udviklingsmål<br />
Børne-, Unge- og Familieudvalget har for skoleårene<br />
<strong>2010</strong>/2011 og 2011/2012 vedtaget, at de centralt<br />
udmeldte indsatsområder for <strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong>s<br />
Skolevæsen skal være:<br />
Relationskompetence og Klasserumsledelse<br />
To indsatsområder der, ligesom de øvrige politiske mål for<br />
skolerne, har baggrund i visionen om at skabe et læringsmiljø,<br />
der giver de bedste betingelser for elevernes læring<br />
og udvikling/dannelse.<br />
Klasserumsledelse og relationskompetence er to elementer<br />
ud af en mangfoldighed af betingelser for elevernes<br />
læring og udvikling, som er indbyrdes afhængige.<br />
Forudsætningen for at de enkelte læreres viden om det<br />
faglige indhold, kan komme børnene i den enkelte klasse<br />
til gode, er at undervisningen giver mening for børnene, at<br />
børnene lærer tillid og respekt – at børnene lærer at lære.<br />
Optik<br />
Som et led i den forebyggende indsats er <strong>Vordingborg</strong><br />
<strong>Kommune</strong> sammen med 5 andre kommuner blevet særlig<br />
udvalgt til at deltage i et landsdækkende udviklingsprojekt<br />
kaldet OPTIK (Opkvalificering af den Tidlige Indsats i <strong>Kommune</strong>rne).<br />
<strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong> blev udvalgt grundet sin<br />
sammenhængende Børn-, Unge- og Familiepolitik fra 0-18<br />
år og den konkrete udmøntning i 6 Lokalområder.<br />
OPTIK er et forskningsprojekt styret af AKF (Anvendt<br />
Kommunal Forskning). Målgruppen for projektet er børn i<br />
aldersgruppen 0 – 10 år. Projektet har til hensigt, at:<br />
• afdække udfordringer i den tidlige og forebyggende<br />
indsats<br />
• fremme sundhedsplejerskers, dagplejepædagoger, pædagoger,<br />
lærere og tandlægers forståelse af udsathed<br />
• udvikle redskaber til at opspore børn<br />
• styrke den enkelte faggruppes handlemuligheder<br />
• fremme det tværfaglige samarbejde<br />
Sideløbende med projektet vil AKF undersøge og dokumentere,<br />
hvilke tiltag der har betydning for indsats.<br />
Projektet iværksættes fra jan <strong>2010</strong> – august 2012. Ved<br />
projektets afslutning skal forskningsresultaterne videreformidles<br />
til hele landet.<br />
12
Udviklingsmål<br />
– de enkelte skoler<br />
Abildhøjskolen<br />
Trivsel<br />
Vi har over nogle år arbejdet med værdier (som hænger<br />
sammen med kommunens værdier) Vi har lavet et værdiregelsæt,<br />
som er helt gennemarbejdet. Det har givet os<br />
en langt større fællesskabsfølelse. Vi har lavet vores egen<br />
skolesang, som synges ved hver given lejlighed. Rundt<br />
omkring på skolen hænger der billeder, som fortæller<br />
om værdierne. Vi har lavet trivselsgrupper, hvor børnene<br />
sættes sammen på kryds og tværs og er hjemme hos<br />
hinanden.<br />
Så har vi som noget helt nyt indført en teaterklokke,<br />
sådan at der ringes 3 minutter før den rigtige klokke ringer<br />
(læreren skal være dér, når klokken ringer – det samme<br />
gælder for børnene) Det har vi gjort for at øge vores trivsel,<br />
og for at undgå uro i starten af en time. Elever som lærere<br />
er rigtig glade for klokken. Så bakker skolen aktivt op om<br />
Præstø-løbet og opfordrer forældre og børn til at deltage.<br />
Vi gennemfører DCUMs Termometerundersøgelse hvert år,<br />
og opfordrer alle team til at benytte de relevante oplysninger<br />
til det pædagogiske arbejde i klasserne/teamene.<br />
For personalet har vi afdelingssamlinger. Vi har en fast årlig<br />
værdiaften for personalet, hvor vi følger op på værdierne.<br />
Vi holder årlige fester (julefrokost, sommerfest + to andre<br />
fester med workshops, man kan melde sig i f.eks. Croquis<br />
tegning, hockey mm. Det er vigtigt, at også personalet<br />
trives.<br />
Læsning<br />
Vi har et aktivt bibliotek med fast bibliotekstid. Vores<br />
læsevejleder er meget aktiv på skolen og deltager i rigtig<br />
mange forældremøder. Her bliver det fortalt, hvor vigtig en<br />
medspiller forældrene er i forhold til elevernes læsefærdigheder.<br />
Dette er også gældende i overbygningen.<br />
1. Vi laver test på samtlige klassetrin (udover de nationale<br />
test).<br />
5<br />
2. Vi har klassekonference med meget fokus på den<br />
faglige læsning.<br />
3. Vi har studiekredse hvor vores læsevejleder står som<br />
tovholder på kredsene + der er givet tid til egne studiekredse<br />
for dansklærerne.<br />
4. Vi har en kultur/holdning til, at der skal læses 20 min<br />
om dagen.<br />
5. Vi har læseuger på mellemtrinnet på tværs af klasserne.<br />
6. Vi har læseløft med vores specialundervisningslærer.<br />
7. Vi har fast læse-maratonuge i Bårse én gang om året i<br />
2. klasse.<br />
Egne mål<br />
• Læsepolitikken for hele skolen.<br />
• Mediehandleplan<br />
• Implementering af skolens vision og vores værdier<br />
• Kommunikationspolitik (intra)<br />
5<br />
En klassekonference er et årligt møde omkring en klasse for yderligere at kvalificere undervisningen for klassen og for den enkelte elev. En<br />
klassekonference indeholder en vurdering af såvel klassen som helhed som af de enkelte elevers faglige-, personlige- og sociale udvikling.<br />
13
Fanefjordskolen<br />
Trivsel<br />
Vi har legepatruljer. Især i indskolingen er det systematisk,<br />
at der evalueres efter frikvarteret. Vi har prøvet at etablere<br />
legegrupper, men har rigtig mange familier, der har svært<br />
ved at indgå i den ordning. Vi har brobygning med børnehaverne.<br />
Så har vi vores morgenmodul med morgenmotion,<br />
hvor klasserne blandes.<br />
Sidste år oplevede vi, at dialogmødernes antal steg<br />
voldsomt. Vi begyndte derfor at holde sparringsmøder af<br />
20-30 minutters varighed hver 6. uge med vores områdepsykolog.<br />
Vi er nu nede på ét dialogmøde om ugen.<br />
Vi har forsøgt samtalegrupper med børn sammen med<br />
pædagoger, men det fungerede ikke i gruppen.<br />
Vi har holddeling – hvor 5 elever (fra 2. og 3. klasse) var<br />
på et særligt hold for overhovedet at lære at gå i skole.<br />
Efter en måneds tid kunne de sluses tilbage i klassen. Vi<br />
har etableret et rum, vi kalder ”Pusterummet”, hvor elever<br />
kan trække sig tilbage til, hvis de har brug for det. Det er<br />
mellemtrinnet, der kører Pusterummet – som er bemandet<br />
5 lektioner om ugen.<br />
For at forebygge evt. konflikter og derved afhjælpe overgangen<br />
mellem skole og SFO, er der afsat ressourcer til<br />
at en pædagog i en halv time, kan samle en gruppe børn,<br />
inden de deltager i fællesskaberne med de andre børn.<br />
Vi har fokus på at lave fælles lege, som så mange som<br />
muligt er med i.<br />
På personalesiden har medarbejdertrivslen været belastet<br />
af nedskæringer og omstrukturering. Fokus har været på<br />
lærernes professionalitet. Vi har arrangeret efteruddannelsforløb<br />
med cooperative learning, med oplæg af Sten Clod<br />
Poulsen mm.<br />
Efter LP-kortlægningen lavede vi handleplaner på baggrund<br />
af undersøgelsen. Vi havde en fælles dag sammen<br />
med LP-Koordinator Nikolaj Flor Rotne. LP opleves som et<br />
meget positivt element. Vi har fredagskage.<br />
Læsning<br />
Vi prioriterer læsning meget højt. Vi har fokus på hvilken litteratur,<br />
vi skal læse. Drengene læser f.eks. Fantasy. Vi har<br />
brobygning med børnehavebørn, blandt andet omkring<br />
et bogprojekt. Der skal læses et kvarter hver eneste dag.<br />
Udlånet på biblioteket er steget væsentligt. Vi har tidlig<br />
læsehjælp. Vi har test. Vi har en aktiv læsevejleder, som er<br />
meget opsøgende.<br />
Egne mål<br />
Vi har lavet egne mål i forlængelse af de fælles mål. Vi har<br />
i de sidste par år arbejdet på skolens profil og på hvilke<br />
elementer, vi vil lægge vægt på.<br />
Eksempelvis har vi haft stort fokus på skolens ude-område<br />
(er i gang med en stor omlægning).<br />
Vi har haft indsats på sunde vaner, frugt, motion, bevægelse,<br />
vi cykler til skolen (har et flot skole-BMI). Vi har haft<br />
fleksibel planlægning – fokus på holddannelse.<br />
14
Hjertebjergskolen<br />
Trivsel<br />
Vi har videreført morgenmotionen og morgensangen. Vi<br />
har videreført venskabsklasserne. Vi forsøgte i elevrådet<br />
at spørge til, hvordan trivslen kunne øges. Vi har kunnet<br />
imødekomme nogle at de konkrete ønsker til legeudstyr<br />
+ udvidelse af skolebodens tilbud, samtidig med at den<br />
stadig er sund.<br />
På personalesiden har vi arbejdet med værdier. Vi har<br />
arbejdet med værdierne ud fra en systemisk og anerkendende<br />
tilgang. ”Det vi siger, er vores værdier” Tør vi gå<br />
så langt og se, hvor langt vi er på det personlige plan.<br />
Eksempelvis gjorde processen, at vi opdagede, at mange<br />
tiltag bare blev gjort, uden at der f.eks. blev lavet de aftalte<br />
brainstorms og inddragelse af hinanden. Vi har arbejdet<br />
med ”positiv runder” – og prøvet at gå tættere på, hvad<br />
der var godt. Hvad er det for nogle vibrationer, man i en<br />
personalegruppe sender ud. I SFO’en har vi haft konsulent<br />
ude for at hjælpe os med at prioritere i arbejdsopgaverne,<br />
fordi vi havde gang i alt for meget.<br />
Læsning<br />
optimere elevernes trivsel lige som de mange projektorienterede<br />
og tværfaglige emner har medvirket til, at skolens<br />
elevgruppe har et godt kendskab til hinanden.<br />
Hver dag er startet med morgenmotion, hvor eleverne i<br />
grupperinger på tværs af årgangene får en god start på<br />
dagen med fokus på bevægelse og efterfølgende ro til<br />
faglige aktiviteter – fortrinsvis læsning.<br />
På alle klassetrin arbejdes målrettet med temaet konfliktløsning,<br />
så eleverne får redskaber til selv at løse nogle af<br />
de konflikter de uundgåeligt løber ind i.<br />
I skolefritidsordningen har indsatsområdet handlet om at<br />
udvikle og styrke børnenes sociale kompetencer. Dette<br />
sker bl.a. ved at man også i SFO’en arbejder med konfliktløsning<br />
som tema, og ved, at personalegruppen jævnligt<br />
har det enkelte barns udvikling i fokus, så man kan tilrettelægge<br />
en målrettet indsats.<br />
I forbindelse med morgenmotionen er der læsero efterfølgende,<br />
så læses der et kvarter eller mere. Vi har etableret<br />
tidlig læsehjælp.<br />
Vi har læseuge én gang om året På klassekonferencerne<br />
opfandt vi en ny kategori – hvordan bevæger eleven sig<br />
indenfor sin egen udviklingszone (kører eleven bare på<br />
frihjul, eller kan vi se en progression). Det har været godt.<br />
I SFO’en er der læsehjælp.<br />
Egne mål<br />
Et af de centrale indsatsområder har været en fortsat<br />
implementering af arbejdet med LP-modellen. Vurderingen<br />
er, at personalet efter den 3-årige projektperiode er<br />
rutinerede og positive i forhold til at anvende LP-modellen.<br />
Tovholderne har alle gennemgået tovholder-uddannelsen<br />
og der foreligger til alle møder en dagsorden og et efterfølgende<br />
referat. LP-grupperne har som et led i deres<br />
arbejde erfaring med videoanalyse.<br />
For at udvide de ”værktøjer”, som kan bringes i spil i<br />
LP-gruppernes refleksion afholdtes sammen med Stege<br />
Skole et pædagogisk arrangement af 5 timers varighed<br />
i begyndelsen af skoleåret. Temaet var ”Anerkendende<br />
pædagogik” v. oplægsholder Bente Lynge. Formålet var<br />
bl.a. at sætte fokus på relationens betydning for læreprocessen.<br />
Arrangementet var en behersket succes, da<br />
Bente Lynge havde svært ved at få sin omfattende viden<br />
på området formidlet på en måde, så det for alvor engagerede<br />
deltagerne.<br />
Et andet fokuspunkt har været elevernes trivsel. Skolens<br />
venskabsklasseordning har været et væsentligt led i at<br />
15
Iselingeskolen<br />
Trivsel<br />
Vi har vedtaget et værdiregelsæt herunder med samværsregler,<br />
som er blevet uddybet i foldere i forhold til, hvad<br />
man gør i klasserne, så alle har det bedst muligt. Vi har<br />
trivsel og konfliktmægling. Der er etableret legepatruljer,<br />
som er blevet sammenkørt med vores konfliktmægling.<br />
Der er etablerer venskabsklasser. Vi har fast samarbejde<br />
med pædagogerne. Der er primærpædagoger på alle<br />
årgange i bh-klassen til 3. klasse. De følger klasserne<br />
gennem de 4 år. Vi har en massiv tilstedeværelse af<br />
pædagogerne i bh-klassen i første halvår. Alle de nye<br />
elever begynder 1.8, så de kender skolen, inden den store<br />
gruppe af elever vender tilbage. Vores souschef i SFO’en<br />
er forbindelsesled til bh-klassen. Ift. de tosprogede har vi<br />
haft en særlig indsats.<br />
På alle personalemøder er trivsel et fast punkt på dagsordenen.<br />
LP er også været et fast punkt på de møder.<br />
På møder i Pædagogisk udvalg er trivsel ligeledes et fast<br />
punkt på dagsordnen. Personalet har selv lavet forskellige<br />
tiltag som litteraturklub mm.<br />
Læsning<br />
Vi har en fast procedure i indskolingen for, hvad man gør,<br />
hvornår. Vi har en meget dygtig læsevejleder. Iselingeskolen<br />
ligger rigtig godt – på de 95% på de fleste årgange.<br />
Et særligt tiltag, som vi har, er et kursus i fonologi for<br />
forældre til børn i bh-klassen, så de kan støtte børnene i,<br />
hvordan de lærer.<br />
Vi oplever, at alt for mange kommer ind i udskolingen og<br />
har meget svært ved at læse, og så er det næsten for sent<br />
at handle på. Den udvikling ønsker vi at vende.<br />
Vi har derfor lavet en forebyggende indsats funderet i<br />
området. Sammen med Kastrup Skole og Ørslev Skole<br />
testes for dysleksi og der planlægges forældrekurser på<br />
mellemtrinnet.<br />
Egne mål<br />
Der er ekstra på fokus på de to-sprogede. Det er kommet<br />
lidt bag på os, at vi er blevet en to-sprogsskole, men det<br />
er vi. Vi har stået overfor nogle udfordringer, som vi har<br />
måttet tage op. Det har foranlediget os til at lave en plan<br />
for, hvordan vi vil introducere to-sprogsfamilierne til skoleforløbet.<br />
Vi laver nu særligt møde for de familier.<br />
Vi har lavet vores aftale sådan, at de lokale mål understøtter<br />
de fælles mål.<br />
Vi har haft fælles uge for hele skolen (en stor succes).<br />
Vi arbejder med SSP (følger Ringsted modellen). Vi har for<br />
første gang på de 3 skoler gennemført risiko-undersøgelse<br />
(Ørslev og Kastrup skole). Vi har søgt midler i SSP, men<br />
fik private midler i Bikuben fonden, så vi kan få de børn<br />
til at komme, som ikke så gerne vil i skole – det bliver et<br />
indsatsområde til næste år.<br />
Vi har på Iselingeskolen et særligt fokus på efteruddannelse.<br />
På den baggrund har vi besluttet i <strong>2009</strong>-<strong>2010</strong>, at<br />
der over de næste to til tre år gennemføres et uddannelsesprojekt<br />
”Mange måder at lære på” for skolens ledelse,<br />
lærere og pædagoger i takt med ibrugtagningen af de<br />
renoverede lokaler. Uddannelsen skal ses som en forlængelse<br />
af arbejdet med LP og sætter øget fokus på såvel<br />
voksne, som børns læringsstile og skal dermed være med<br />
til yderligere at udvikle læringsmiljøet på skolen. Det sker i<br />
samarbejde med konsulent Marianne Bruun Okholm.<br />
16
Kastrup Skole<br />
Trivsel<br />
På Kastrup Skole er der altid fokus på elevers og medarbejders<br />
trivsel.<br />
Elevernes trivsel er et fokuspunkt i vores daglige virke.<br />
Gennem skoleåret har vi lavet forskellige trivselsforløb i<br />
samarbejde mellem lærere og pædagoger. Der arbejdes<br />
på tværs af klasser og årgange, hvilket giver eleverne<br />
mulighed for at lære skolens øvrige elever at kende. Skolens<br />
gospeldag, spil dansk dagen, Borgdagen, fordybelsesdage<br />
mv. giver lærere, pædagoger og elever lyst og<br />
mulighed for at hive undervisningen ud over den normale<br />
klasseundervisning.<br />
Gennem specialundervisningen og AKT 6 sættes der<br />
særligt fokus på elevernes faglige, personlige, sociale og<br />
almene udvikling. Gennem AKT forløb i klassen og individuelt<br />
styrkes eleverne i udvikling af positiv adfærd.<br />
I hver klasse er der udarbejdet et regelsæt, der tager afsæt<br />
i skolens værdisæt. Der er fokus på sproget og der sættes<br />
ligeledes fokus på børnenes trivsel gennem samarbejdet<br />
med forældrene gennem skole-hjem samtaler, trivselsarrangementer,<br />
sociale arrangementer i og uden for skolen.<br />
I vores arbejde med LP er et af kerneområderne elevernes<br />
trivsel.<br />
Der er igangsat et udvidet samarbejde med forældrerådene<br />
i klasserne og skolebestyrelsen for at sikre den gode<br />
dialog der understøtter elevernes trivsel i hverdagen.<br />
For personalet er der årligt to sociale arrangementer,<br />
individuelle arbejdspladser, pc`er til alle medarbejdere,<br />
aftenarrangementer vedr. stress/trivsel, trivselsundersølgelser<br />
mm. Derudover er der diverse personaleaktiviteter.<br />
Læsning<br />
Egne mål<br />
Vores egne indsatsområder har været:<br />
• Kost, sundhed og motion<br />
• Cooperativ learning<br />
• Projektsamarbejde med Ørslev og Iselinge<br />
Vi har gennem hele skoleåret deltaget i FIT KIDS projektet.<br />
På 4. – 6. årgang har vi 4 idrætstimer ugentligt og i<br />
indskolingen er der morgenmotion fra aug. – okt. og igen i<br />
marts – juni.<br />
Mange af skolens børn deltog i ”alle børn cykler” projektet,<br />
ligeledes deltog de fleste lærere i ”vi cykler på arbejde”<br />
projektet.<br />
I SFO’en er vi begyndt at give børnene morgenmad og alle<br />
klasser har hver dag spisepause sammen med en voksen.<br />
Cooperativ learning bruges i dagligdagen i større eller mindre<br />
grad både som fagdidaktisk arbejdsmetode og som<br />
en socialdidaktisk metode.<br />
Alle lærere har derfor deltaget i kursus vedr. Cooperative<br />
learning. Derudover har alle lærere fået udleveret faglitteratur<br />
vedr. samme emne.<br />
Evalueringen har forgået i vores storteams. Vi fortsætter<br />
med Cooperative learning (som udbygges med endnu en<br />
kursusdag) samt Kost, Sundhed og Motion. Projektsamarbejdet<br />
mellem Ørslev, Kastrup og Iselinge fortsætter<br />
ligeledes.<br />
Kastrup Skole har en læsepolitik, som skolens lærere<br />
arbejder ud fra.<br />
Vores læsevejleder har en vejledende rolle i forhold til<br />
lærernes undervisning og følger alle børnenes læseudvikling.<br />
Læreren planlægger og koordinerer specialundervisningen.<br />
læreren tester alle elever i. flg. læsepolitikken.<br />
Læsevejlederen deltager på forældremøderne på 0., 1.,<br />
2. og 4. årgang for at inddrage forældrene i børnenes<br />
læseudvikling. Derudover deltager læsevejlederen i klassekonferencer,<br />
hvor klassetest og nationale test evalueres<br />
i forhold til indsatsen i klassen og for den enkelte elev. Der<br />
bliver tilbudt læsekurser og tidlig læsehjælp til børn med<br />
behov derfor. Derudover laves der læsekurser, læselog og<br />
2 årlige læseuger.<br />
6<br />
AKT (Adfærd, Kontak og Trivsel) AKT-læreren varetager en række vigtige funktioner inden for disse områder i samspil med elever, forældre<br />
og lærere.<br />
17
Klosternakkeskolen<br />
Trivsel<br />
Vi har lavet trivselspolitik, som skolebestyrelsen har arbejdet<br />
med gennem længere tid. Vi har lavet en definition på<br />
trivsel, målsætning samt handleplan for, hvad vi gerne vil<br />
på trivselsområdet. Det har virket i et års tid. Vi har netop<br />
vedtaget at følge op på vores målsætning igen for at se<br />
på, om vi gør det, som vi siger, vi gør.<br />
Så har vi haft et forsøgsarbejde med en undervisningsassistent,<br />
sådan at vi hurtigt efter et dialogmøde har kunnet<br />
iværksætte at støtte op omkring enkelte elever, der har<br />
mere brug for støtte. På den måde har lærere og elever<br />
oplevet, at der hurtigt er sket en handling.<br />
Vi arrangerer ”legegrupper” – sådan at forældrene foretager<br />
sig noget med grupper af børn. Lærerne har været<br />
meget aktive i at ”skubbe” til forældrene.<br />
På personalesiden har vi vores M-møde. Her mødes man<br />
om en kort dagsorden, så ugens problemer kan blive<br />
ordnet og ikke vente på det næste møde. 40 dagsordener<br />
med ”bullets” er opsat i personalerummet, og i ugens løb<br />
skriver man på. På den måde bliver der ryddet op i meget,<br />
og det giver bedre trivsel. Fredagskagen må vi ej heller<br />
glemme. Klosternakkeskolen har også mange traditioner i<br />
forbindelse med skolestart., julefrokosten og sommerferiefrokost,<br />
hvor der uddeles priser af enhver art. Samtidig er<br />
der en kvindeklub og en mandeklub, som afholder forskellige<br />
arrangementer.<br />
Vi har altid to hold med til DHL-stafetten og vi deltager<br />
også i Tappenøjefestivalen.<br />
Læsning<br />
Vi reorganiserede specialundervisningen og støttecentret<br />
sidste år. Vi har indført klassekonferencer. Vi har test i<br />
dansk og matematik. Vores læsevejleder blev færdiguddannet<br />
til dette skoleår og er meget på baneen ift. testresultater<br />
og på vores klassekonferencer. Vi har Reading<br />
Recovery – indsatser for de ”svage” læsere. Vi har et godt<br />
mediatek.<br />
Egne mål<br />
Støttecentret og implementeringen af Støttecentret har<br />
været et af vores indsatsområder. Det skal evalueres i år.<br />
Så har vi haft mediehandleplan som indsats i samarbejde<br />
med Abildhøjskolen. Vi skal i år i gang med de interaktive<br />
tavler. Endelig har vi arbejdet med Klosternakkeskolens<br />
identitet.<br />
18
Langebækskolen<br />
Langebækskolen har siden 1. august 2005 været en skole<br />
med flere afdelinger samlet under én fælles ledelse. Dette<br />
har åbnet op for nye muligheder; både fagligt og personligt<br />
på tværs af personalegrupperne. Med den nye struktur har<br />
ledelsesgruppen i høj grad også kunne drage nytte af, at vi<br />
er en skole på tre matrikler og dermed tre kulturer.<br />
Trivsel<br />
Gennem Langebækskolens arbejde med trivsel har følgende<br />
”fem gyldne ord” været anvendt:<br />
• Glæde<br />
• Tillid<br />
• Omsorg<br />
• Omtanke<br />
• Udvikling<br />
I forhold til trivsel har der været igangsat en proces. I<br />
skoleåret blev der nedsat ”trivselspartnere” blandt personalegruppen.<br />
Disse mødtes i løbet af året og drøftede<br />
forskellige tiltag på skolens afdelinger. Endvidere kørte der<br />
en proces på elevsiden, som handlede om at sætte fokus<br />
på trivsel.<br />
Afdelingerne har udlevet arbejdet med trivsel på forskellige<br />
måder.<br />
Kalvehave har blandt andet lagt vægt på at samle alle<br />
klasser en gang om ugen til ”Kulturtimen”. Klasserne<br />
skiftes til at underholde hinanden med aktuelt fra undervisningen.<br />
Timen styrker fællesskabet på tværs af klasserne.<br />
Forældregruppen giver stor opbakning, og viser god<br />
interesse for skolens arbejde. På afdelingen holdes en lang<br />
pause fra kl. 11 til 12. I denne pause gives der mulighed<br />
for frisk luft og god tid til at afslutte de lege, der iværksættes.<br />
Afdelingen har fokus på at være en lille afdeling hvor<br />
eleverne kender hinanden og fokus er på det enkelte<br />
barns trivsel, som følges op af alle voksne. Afdelingens<br />
voksne er meget opmærksomme på at tage vare på hinanden.<br />
Alle (børn og voksne) bestræber sig på en generel<br />
god tone. Afdelingen arbejder meget på den gode kontakt<br />
med forældrene.<br />
Læsning<br />
På Langebækskolen er der generelt fokus på læsning, men<br />
også her udleves dette lidt forskelligt.<br />
I Kalvehave er der indarbejdet et læsebånd hver dag. I<br />
dette sikres det, at der læses i 20 minutter hver dag. På<br />
afdelingen er tidlig læsehjælp i 1. klasse godt indarbejdet,<br />
dette i samarbejde med en af Langebækskolens læsevejledere,<br />
der udover dette deltager i forældremøder i 0. og 1.<br />
klasse. Afdelingen arbejder målrettet med evaluerende test.<br />
I Stensved afholdes der ligeledes tidlig læsehjælp på baggrund<br />
af test i 1. klasse. Endvidere afholdes der læsekonferencer<br />
i 1. og 4. klasse.<br />
I Mern arbejdes med gode læsevaner. Eksempelvis er fokus<br />
på morgenlæsning, hvor der, som i Kalvehave, er fokus<br />
på at alle elever får læst.<br />
I Udskolingen ønskes mere tid til at inddrage den anden af<br />
Langebækskolens læsevejledere til arbejdet med læsning.<br />
Alle Langebækskolens afdelinger arbejder med ”Projekt<br />
Læselyst”, hvor børnehavebørn fra daginstitutioner en gang<br />
om måneden besøger biblioteket. Ved disse besøg får<br />
børnene mulighed for at låne en bog.<br />
Mern har arbejdet i Trivselsuger og har inddraget afdelingens<br />
pædagoger i Tidlig Trivsels Indsats i indskolingen, på<br />
tværs af klasserne. Afdelingen har arbejdet med morgenmotion.<br />
Afdelingen har kontinuerligt haft fokus på evnen til<br />
at grine med og af hinanden.<br />
I Stensved/udskoling arbejdes der meget med den gode<br />
relation mellem voksen og barn. Eleverne får mulighed for<br />
at udvikle sig og ændre karakter gennem skolegangen.<br />
Der er særligt fokus på 7. årgang, hvor alle bliver samlet i<br />
udskolingsafdelingen. Lærerne har stort fokus på elevernes<br />
trivsel og sårbarhed og drager nytte af hinandens<br />
erfaringer og viden. Alle sørger for, at ingen står alene med<br />
problemerne. Lærere og pædagoger er meget opmærksomme<br />
på hinanden dette ved eksempelvis vidensdeling,<br />
hjælp til materialet og arbejdet omkring eleverne.<br />
19
Egne mål<br />
I Mern har været der fokus på at skabe større samarbejde<br />
mellem skole/SFO i brugen af Skoleintra. Afdelingen har<br />
arbejdet med udnyttelse af Klasseloggen samt en fuld<br />
integration af Skoleintra.<br />
I Kalvehave har et fokus været på at opfordre eleverne til<br />
mere motion gennem varieret undervisning. Herudover er<br />
der særligt fokus på, hvordan der tales til hinanden, både<br />
på skolen og hjemme. Afdelingen har i løbet af skoleåret<br />
gjort brug af Kultur- og Naturbasen Kalvehave.<br />
Stensved afdelingen har arbejdet videre med Udeskole<br />
som udvidet undervisningsrum. Det vægtes at Udeskole<br />
placeres på de dage, hvor skolepædagogen er i klassen<br />
således, at samarbejdet anvendes kvalitativt. Arbejdet<br />
med Udeskole videreføres på mellemtrinnet, dog uden<br />
pædagogsamarbejdet.<br />
I Stensved SFO er der arbejdet med tre fokusgrupper;<br />
Krop & Bevægelse, Udeliv og Teater. Flere gange er der<br />
lavet temaforløb, hvor alle SFO-børn inddrages og blandes<br />
efter forskellige parametre. Dette er en stor succes, og<br />
arbejdet vil fortsætte med henblik på at blande elever på<br />
tværs af klasser, køn etc.<br />
I Udskolingen er der arbejdet med skolens kostpolitik.<br />
Denne støttes og underbygges af skolens sund-madordning<br />
med Finn. Ordningen sender et vigtigt signal til<br />
alle, og samarbejdet med Finn Thuesen skal meget gerne<br />
fortsætte og udbygges.<br />
På alle Langebækskolens afdelinger har der været fokus<br />
på afdelingsrådene.<br />
Langebækskolens afdelinger er fysisk adskilte, derfor udleves<br />
målsætninger og indsatsområder forskelligt. Erfaringer<br />
fra de forskellige afdelinger anvendes ved viderudvikling af<br />
indsatsområder/målsætning. Når en afdelingen har gjort<br />
erfaringer med udmøntning af eksempelvis tidlig læsehjælp<br />
kan de andre afdelinger arbejde videre med de gode erfaringer<br />
og behøver ikke nødvendigvis at gøre de samme<br />
dårlige erfaringer som tidligere er tillagt.<br />
20
Marienberg Skole<br />
Trivsel<br />
På Marienberg har vi meget fokus på trivslen. Vi har udarbejdet<br />
en moppe-strategi, som der er arbejdet med i alle<br />
klasser. Vi har en fast årlig trivselsdag ( I år med danseinstruktør<br />
for de små, latterinstruktør for mellemtrinnet og<br />
oplægsholder for overbygningen).<br />
Vi har ligeledes på en af vore morgensamlinger underskrevet<br />
en trivselserklæring. Vi har morgensamling én gang<br />
om måneden for alle elever. Vi synger et par sange og<br />
klasserne optræder på skift. Det skaber anerkendelse hos<br />
store og små.<br />
Vi har etableret forældrenetværk i alle klasser. Som en del<br />
af trivselsarbejdet har vi arbejdet meget med disse netværk.<br />
For at skabe trygge og positive rammer om børnene<br />
er det utroligt vigtigt, at inddrage forældrene i et fælles<br />
ansvar. Netværket introduceres på velkomstmøde for nye<br />
7. klasser og for de nye børnehaveklasser. Skolebestyrelserne<br />
på Vintersbølle og Marienberg samarbejder om<br />
forældrenetværk.<br />
Der er et tvungen dagsordenspunkt på alle forældremøder,<br />
der hedder ”Forældrenetværk”.<br />
Vores skolebestyrelse har været ude i alle klasser for at<br />
tale om de vigtige forældrenetværk. Det er af stor betydning,<br />
at forældrene kender hinanden. Mange klasser har<br />
arrangeret, at eleverne på skift spiser hos hinanden. Det<br />
betyder meget for sammenholdet.<br />
Vi har aktivt brugt video om mobning til klassernes forældremøder<br />
– inspireret af Abildhøjskolen. Der uddeles en<br />
pjece om forældrenetværk til alle forældre.<br />
Vi har en fælles årlig udflugt for samtlige elever. I år gik<br />
fællesturen til Oringepynten. Trivselsklasserne var sammen<br />
( store og små elever).<br />
Vi har lavet læseplan for AKT. Der er afsat 10 ugentlige lærerlektioner<br />
til AKT og et tilsvarende antal pædagogtimer.<br />
AKT pædagogen og AKT læreren arbejder tæt sammen.<br />
Vi har en legepatrulje sammensat af de store elever. De er<br />
klædt i særlige trøjer, så børnene kan kende dem.<br />
Vi har etableret frugtordning for eleverne.<br />
Hver dag har vi morgenmotion for de små.<br />
samarbejde. SFO´en har afholdt en personaleweekend<br />
ligeledes med temaet samarbejde.<br />
Læsning<br />
Vi har fortsat og udviklet arbejdet med vores stjernestund<br />
på hele skolen. Alle elever fra bh. til og med 6.klassetrin<br />
læser 20 min. hver dag. Alle fag kræver en god og sikker<br />
læsning. Det er derfor ikke kun dansklærerens opgave at<br />
træne læsning. Vi ønsker større fokus på læsning i fagene.<br />
Vi har et godt forløb med børnehaverne, der det sidste<br />
halve år inden de starter i børnehaveklassen, kommer på<br />
besøg hver fredag. (Bib og børnehaven)<br />
Vi har tidlig læsehjælp.<br />
På biblioteket er der et tilbud om, at man sammen med<br />
sin klasse kan få præsenteret en udvalgt række bøger.<br />
Vi har aktive læsevejledere.<br />
Egne mål<br />
Ud over ovenstående har vi haft<br />
Klassekonferencer på alle klassetrin. I indeværende år altid<br />
med temaet faglig læsning, men også de faglige tests/<br />
standpunkter behandles på disse konferencer. Konferencerne<br />
er en dialog/vejledning mellem testlærer, lærer og<br />
ledelse.<br />
Vi har arbejdet med klasserumsledelse. Alle lærere har<br />
været på kursus i Classroom Management.<br />
Vi har arbejdet med faglighed i alle fag.<br />
Vi har et rigtig godt samarbejde mellem skoledelen og<br />
SFO delen. I SFO’en har hver klasse en primær pædagog.<br />
Denne pædagog er også med i undervisningen. ´<br />
I SFO’en arbejdes der med temaer periodevis. Vi laver<br />
emneuger, hvor vi blander børnene. Hvert år har vi en<br />
efterårsfest.<br />
Trivsel og personale<br />
På personalesiden har vi været heldige at få del i satspuljemidlerne.<br />
Disse penge har vi brugt til at styrke arbejdsmiljøet<br />
omkring vores projekt ”den attraktive arbejdsplads”.<br />
Projektet er kørt som en vekselvirkning mellem interviews<br />
og fællesmøder/kurser. Lærerne har haft et ”grænseoverskridende”<br />
team-building kursus i naturen. Temaet var<br />
21
Stege Skole<br />
Trivsel<br />
Vi har gennem flere år arbejdet med trivselsregler og vi har<br />
sat en ordning i gang med trivselsambassadører. Elevrådet<br />
har ønsket, at vi skulle have venskabsklasser, det vil sige<br />
venskab imellem klasser på yngre og ældre årgange. Det<br />
begynder i dette skoleår.<br />
Stege Skole har været meget optaget af ”Sund Skole”, der<br />
indeholder mange elementer af kost og bevægelse. Også<br />
på dette område har vi en meget aktiv skolebestyrelse.<br />
I indskolingen har der været morgenmotion fire gange om<br />
ugen, og femte dag har der været fælles morgensang.<br />
Skoleboden bestyres af lokal restauratør, der tilbyder et<br />
varieret udvalg af sund kost i samarbejde med bestyrelsens<br />
bod-udvalg. Elevråd og skolebestyrelse samarbejder<br />
om at udvikle et cafémiljø ved skoleboden. Der arbejdes<br />
på at indføre, at overbygningselever ikke må forlade skolen<br />
– blandt andet for at forhindre indkøb af usund kost. Der<br />
arbejdes løbende med frikvartersaktiviteter i skolens afdelinger,<br />
for eksempel er bordtennis blevet et meget stort hit.<br />
Kost og motion er et særligt indsatsområde på 7. årgang.<br />
Skolefritidsordningen har deltaget i Fit Kid, hvor tre pædagoger<br />
har kørt projekt for børn med særlige behov for<br />
bevægelse.<br />
Der er indført en alkoholpolitik, så forældre ikke længere<br />
må drikke alkohol til skolefester og andre arrangementer.<br />
Medarbejdernes trivsel, herunder det psykiske arbejdsmiljø,<br />
indgår i udviklingssamtaler og teamsamtaler med<br />
skolens ledelse. I teamsamtaler drøftes kommunes fem<br />
værdier.<br />
Forårets fyringsrunde var en stor belastning for personalet<br />
og stillede krav til et udvidet informationsniveau fra skolens<br />
ledelse.<br />
I skoleåret har der været en ny og midlertidig ledelse. Der<br />
har fra alle sider været en positiv indstilling til at få dagligdagen<br />
til at fungere.<br />
Ikke alle elever er lige parate til undervisning og læring. En<br />
del af specialundervisningen er reserveret til elever, som<br />
har vanskeligheder med adfærd, kontakt eller trivsel – den<br />
såkaldte AKT-undervisning. Denne indsats er vigtig for<br />
elevernes trivsel, men også for at skabe forudsætninger<br />
for læring og undervisning.<br />
Læsning<br />
Stege Skole er meget optaget af målrettet læseundervisning,<br />
og der er et tæt samarbejde med specialundervisningen<br />
om faste kurser på næsten alle klassetrin i indskoling<br />
og mellemtrin.<br />
I børnehaveklassen har kommende lærer på 1. årgang<br />
ansvaret for bogstavlæring. På første årgang tilbydes de<br />
svageste elever læseløft fra jul til sommerferie, og på 2.<br />
årgang er der særligt tilrettelagte kurser for de elever, som<br />
endnu ikke har knækket læsekoden. På 3. årgang afvikler<br />
vi læsekurser med holddeling på tre niveauer, og eleverne<br />
skriver og tegner små bøger, der indgår i bibliotekssamlingen.<br />
På 4. årgang er der stavekurser og faglig læsning.<br />
Der er ingen faste kurser på 5. klassetrin, og indsatsen er<br />
styret af aftaler med dansklærerne om hjælp til enkeltelever.<br />
For elever med særlige behov på 6. årgang afvikles<br />
læse- og stavekursus.<br />
Egne mål<br />
Vi har arbejdet med skolens værdier. Vi har været en del<br />
af Fit Kid projektet, hvor der arbejdes videre med fortsat at<br />
motivere børnene til at dyrke motion.<br />
22
Svend Gønge Skolen<br />
Trivsel<br />
Vi har lavet trivselspolitik. Vi har haft God-venne-uge og<br />
andre på-tværs-uger iværksat på baggrund af den årlige<br />
Termometerundersøgelse, hvor eleverne selv gav udtryk<br />
for at flere af dem gerne ville have endnu bedre venskaber.<br />
Der blev lavet en bog om venskaber.<br />
Vi har haft en proces omkring SSP og ledelsen og synet<br />
på mobning. Vi har arbejdet med hvordan eleverne bruger<br />
mobil, f.eks. med ikke at skrive grimme beskeder til hinanden<br />
mm. Så har vi lavet et værdi-regelsæt for hele skolen<br />
Vi har lavet tilbud til vores fokus-elever om ferieophold. Vi<br />
har arbejdet på at vores specialklasse med store børn, kan<br />
komme i praktik (f.eks. 3 ADHD elever). Det har været i<br />
samarbejde med områdelederen, hvor vi også har arbejdet<br />
med at opbygge erhvervs-netværk. En rigtig succeshistorie.<br />
Så har vi etableret en Skolefe-ordning (området og skolen<br />
deler lønnen), som serverer morgenmad og er til rådighed<br />
for de børn, som har brug for ekstra omsorg, men det er<br />
ledelsen, der styrer, hvilke børn skolefeen ”er på”.<br />
Vi har åbent værksted nogle timer om dagen og vi har<br />
vores familieklasse.<br />
På personalesiden laver vi en månedlig frokost, som skolen<br />
betaler. Vi arrangerer fælles udflugter for personalet. Vi<br />
arbejder på at opbygge en fælles kultur.<br />
Læsning<br />
Vi har tidlig læsehjælp. Så undervises der i bh-klassen af<br />
de lærere, der skal have dem på sigt. Vi har test på samtlige<br />
klassetrin. Fagfagligheden er høj.<br />
Generelt oplever vi, at eleverne lærer at læse tidligere. Vi<br />
har nogle få elever der ikke kan læse, vi er blevet meget<br />
opmærksomme på de børn med varige behov. Vi har<br />
klassekonferencer. Vores læsevejleder har været med til at<br />
sætte fokus på faglig læsning – at det er læsning i alle fag.<br />
Egne mål<br />
Vi bygger vores egne mål op omkring vores kerneværdier<br />
– sammen med Pædagogisk Udvalg med afsæt i skolebestyrelsen.<br />
Vi har derfor arbejdet med trivsel (som forlængelse<br />
af de politiske mål) – i samarbejde med børnehaverne.<br />
Vi skal have pædagogisk dag. Fremover ønsker vi at<br />
have fokus på at arbejde med de udsatte børn (og deres<br />
forældre), samt konfliktløsning og videndeling.<br />
23
Vintersbølle Skole<br />
Trivsel<br />
For nogle år siden vedtog vi 3 kerneværdier, som vi hele<br />
tiden arbejder efter. Trivsel er en af de værdier. Trivsel er<br />
derfor altid i fokus.<br />
7 uger af året laver vi projektuger (her bruger vi pædagogerne<br />
på lige fod med lærerne i undervisningen) og her<br />
blandes eleverne på tværs af trinene.<br />
Sidste år havde vi et projekt om venner og venskaber, hvor<br />
eleverne endte op med flotte produkter som venskabsbøger<br />
mm. Alle klasser skal lave trivselsaftaler (hvordan vil vi<br />
gerne have det sammen).<br />
Vi arbejder med at få lærerne til at spørge eleverne (særligt<br />
i de små klasser), hvad de gerne vil lave? Og således i<br />
højere grad følge eleverne. Alt for ofte glemmer lærerne at<br />
spørge, hvad eleverne egentlig har lyst til. Hvis vi skal være<br />
tro mod vores trivselspolitik og relationstænkning, så skal<br />
vi inddrage eleverne endnu mere.<br />
Lige sådan i projektugerne tager vi også afsæt i, hvad<br />
eleverne har af ønsker, inden vi udbyder hvilke temaer, der<br />
skal være i projektugerne.<br />
Personalet vælger sig også selv ind på, hvad de vil lave.<br />
Det er nyt og giver en anderledes glæde og dynamik, når<br />
det er interessen og lysten, der driver værket.<br />
Egne mål<br />
Vintersbølle Skole har 4 indsatsområder: Udeskole, aldersintegrerede<br />
undervisningsforløb, læringsmetoder samt<br />
Satellitklasser. Indsatsområderne er sat på den fælles<br />
årsplan for lærere og pædagoger.<br />
Udeskole tager udgangspunkt i at børn lærer på flere<br />
måder og at vi gerne vil inddrage vores område i undervisningen.<br />
Derudover har det været vigtigt for os at børnene<br />
inddrages i undervisningsforløbene og aktivt er med til at<br />
vælge. F.eks. i de aldersintegrerede undervisningsforløb er<br />
det børnenes potentialer og valg, som afgør, hvad de skal<br />
beskæftige sig med i projektforløbet.<br />
Satellitklasserne er et skoletilbud, hvor børn med særlige<br />
behov kan få et særligt tilrettelagt undervisnings- og behandlingstilbud<br />
samtidig med, at de indgår i et fællesskab<br />
med skolens øvrige elever, både socialt og fagligt.<br />
Vi har lange frikvarterer, hvor eleverne har mulighed for at<br />
være sammen socialt. Vi har købt bolde og ting til hver<br />
klasse. Vi har udeordning, så eleverne skal være ude,<br />
men hallen bliver åbnet i dårlig vejr. Vi har en Mobiltelefon<br />
politik/etik. Så har vi indført valgfag i 6. klasse.<br />
Ift. Trivsel i SFO’en – prøve at lave noget motion for alle<br />
børn. Minimum to gange om ugen, hvor børnene skal<br />
være med i opstarten., men så bagefter blive eller lave,<br />
hvad de vil.<br />
På personalesiden har vi arbejdet med arbejdspladserne,<br />
ergonomisk mm. Købt skabe til lærerne mm. Vi laver arrangementer<br />
for personalet.<br />
Vi havde sidste år ét enkelt team, der ikke fungerede så<br />
godt og der satte vi ind med sparring mm. Så har vi sat<br />
penge af til, at LP-grupperne kan købe forplejning. Vi er<br />
meget opmærksomme på medarbejderne.<br />
Ift. både lærere og elever prioriterer skolelederen at stå<br />
hver morgen i skolegården i det tidsrum, hvor elever,<br />
forældre og lærere møder ind for lige at snakke. Det giver<br />
en god trivsel.<br />
Læsning<br />
Vi har tidlig læsehjælp. Tidligere gjorde vi det, at vi sendte<br />
de 4 ”svageste” elever til læsning. Vi er stoppet med at<br />
sende eleverne væk fra undervisningen for at modtage<br />
læsehjælp. Nu har vi udviklet det sådan, at vi fortsætter<br />
læsehjælpen i klassen, så der kommer ekstra hjælp i klassen,<br />
hvor vi også kobler den praktisk/musiske del på.<br />
Vores læsevejleder bruges aktivt af lærerne.<br />
24
Ørslev Skole<br />
Trivsel<br />
Vi arbejder hele tiden med elevernes trivsel. Det gør vi<br />
både i undervisning og fritid. En fantastisk legeplads med<br />
dyrehold, udeordning i frikvartererne, det gør vi gennem<br />
elevråd, nyanskaffelser til børnene efter elevrådets ønsker<br />
venskabsvenner, ”fit-kid-projektet”, elevaktivitetskalender,<br />
opfølgning på alle konflikter, klasserådsmøder, skolefest<br />
osv. Vi har indført smiley-ordning, fordi klasseværelserne<br />
var for beskidte – ved opnåelse af x antal smileys får<br />
klassen penge til klassekassen. Det er en stor succes. I<br />
SFO’en har vi foretaget børnemiljøvurdering.<br />
Ligeledes arbejder vi hele tiden med personalets trivsel. Vi<br />
arrangerer forskellige relevante foredrag eksempelvis med<br />
Lars Mogensen, vi har ”rose-kasse”, frugtordning til jul,<br />
gode fester jul og sommer personalegoder i form af: udlån<br />
af forskellige ting, grill, porcelæn, duge trailer m.v.<br />
Læsning<br />
I hele indskolingen arbejdes intensivt med fonologisk opmærksomhed<br />
og et meget grundigt bogstav-lyd-arbejde<br />
med baggrund i Ina Borstøms materialer. På mellemtrinnet<br />
forsøger vi at holde gang i børnenes læsning ved forskellige<br />
læseindsatser i klasserne samt vha. et bibliotek, som<br />
hele tiden formår at fange elevernes interesse ved at<br />
indkøbe nye og spændende bøger, som eleverne står i kø<br />
for at låne.<br />
Vi har ingen ansat i funktionen som læsevejleder – vores<br />
bibliotekar har dog en kort uddannelse som læsevejleder<br />
og fungerer som læsefaglig sparringspartner for lærerne<br />
i bhkl. og 1. kl. og udfører særligt tilrettelagt undervisning<br />
for de elever, som har svært ved at få gang i læse- og<br />
skriveprocessen. Desuden har vi et velfungerende danskfagudvalg,<br />
som består af alle lærere, der underviser i<br />
dansk. Her foregår løbende en stillingtagen til læseteorier,<br />
metoder, materialer mm.<br />
Egne mål<br />
Vi har et samarbejde i område 3 både mellem elever,<br />
lærere, ledelse skolebestyrelse. Vi holder møder i skolebestyrelsen<br />
en gang om året på skift hos hinanden. Eleverne<br />
mødes mindst 3 gange om året på skift hos hinanden. Vi<br />
mødes i ledelsen 4 gange om året. Her både udvikler vi,<br />
hvad der skal ske året efter samt evaluerer de initiativer vi<br />
har gang i. Vi samarbejder både om vidtgående specialundervisning,<br />
den almene undervisning, klassesammensætning,<br />
fagudvalg og koordinering i det hele taget. Sfo-er<br />
og klub har fælles arrangementer. Vi hjælper hinanden i<br />
område 3.<br />
Herudover arbejder Kastrup og Ørslev sammen om<br />
den pædagogiske udvikling med Cooperative learning,<br />
foredrag af Lars Mogensen, samt ledelsesinitiativer i det<br />
hele taget. Desværre er vores videoanalyse for pædagogerne<br />
ikke blevet til noget grundet manglende kursus samt<br />
økonomi.<br />
Netværksgrupper har der været arbejdet med for forældre,<br />
men to møder der er indkaldt til er desværre blevet aflyst<br />
grundet manglende tilslutning fra forældre. Dog er der<br />
etableret netværksgrupper blandt vores forældre til vores<br />
børn med autisme.<br />
Vi har fast en screening medio 1. kl. med efterfølgende<br />
kursus til de elever, som ikke er kommet godt i gang med<br />
læseprocessen (TLH). I slutningen af 2. kl. screener vi<br />
med DVO’s test (Dansk Videncenter for Ordblindhed) for<br />
at afdække, om der er elever, som har overraskende store<br />
fonologiske problemer, så vi kan sætte hurtigt ind med<br />
yderligere fonologisk træning og kompenserende læsestrategier.<br />
Desuden anvender vi løbende gængse gruppelæsetest<br />
samt ST 2-6 for evaluering af læse- og staveudviklingen.<br />
I øvrigt vurderer vi hvert år på klassekonferencen<br />
behov for særlige tiltag som f.eks. tildeling af ekstra lærertimer<br />
kommende år, og vi vurderer kvartalsmæssigt behov<br />
for læse/stavekurser eller supplerende undervisning, som<br />
udføres af specialundervisningslærere.<br />
25
10. klasse Centret<br />
Trivsel<br />
Vi har lavet en trivselspolitik sammen med en gruppe<br />
elever. Det var en god åben proces. Eleverne havde meget<br />
fokus på klasserumsledelse – at det er vigtigt, at lærerne<br />
kan styre klassen og at læreren er der til tiden. Det er skrevet<br />
ind, at trivselspolitikken skal revideres hvert år.<br />
Nu skal vi så i gang med vores værdi-regelsæt. På 10.<br />
klasse Centret har vi lige skullet vende os til det lederskifte,<br />
som er kommet, fordi der var en medarbejder som var<br />
konstitueret som leder i en længere periode.<br />
Vi har lavet om i strukturen, så dansklæreren er blevet<br />
klasselærer.<br />
I forhold til vores årlige Berlintur, har vi presset prisen helt<br />
ned, så alle nu kan være med og vi har lagt den på et<br />
bedre tidspunkt af året<br />
Vi har haft mentor ordning, så en lærer har fået ekstra tid<br />
til at tage sig af de elever, der havde det svært, det har vi<br />
ændret på, så det nu er klasselærerens ansvar. Vi prøver<br />
bevidst at sætte ”stærke” og ”svage” elever sammen.<br />
På personalesiden har vi haft en fælles tur til København.<br />
Det var en rigtig god tur. Vi har lavet kurser i foråret, som<br />
er gået på, hvad er det, vi gerne vil. Vi arbejder videre med<br />
nogle kurser i efteråret med klasserumsledelse og relationskompetence.<br />
Strukturændringen har gjort, at vi har<br />
lavet 2 team, så det er færre elever, læreren skal forholde<br />
sig til. Så har vi etableret en frugtordning og har valgt kage<br />
fra.<br />
Læsning<br />
Hver dag startes der med at læse. Rigtig mange elever har<br />
skubbet læsningen fra sig, men vi er meget vedholdende.<br />
Det har været svært på 10-klasse Centret at komme i<br />
gang med den faglige læsning. Læsevejlederen har fået<br />
fast ugentlig tid til at gå rundt og støtte op omkring den<br />
faglige læsning. Så laver vi test.<br />
Egne mål<br />
Vores egne mål har været en direkte forlængelse af de<br />
fælles mål.<br />
26
Sammenlignende<br />
kommunestatistik<br />
2006-<strong>2010</strong><br />
Skolevæsnets struktur og ressourcer – nøgletal<br />
<strong>Kommune</strong>ns elev- og klassetal<br />
<strong>Vordingborg</strong><br />
1.- 9. klasse<br />
Skoleåret<br />
2006-2007<br />
Skoleåret<br />
2007-2008<br />
Skoleåret<br />
2008-<strong>2009</strong><br />
Skoleåret<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2010</strong><br />
Normalundervisning<br />
Antal klasser 230 225 231 222<br />
Normalundevisning<br />
Antal elever 4743 4755 4583 4559<br />
Klasser med specialundevisning<br />
Antal klasser 25 34 37 39<br />
Klasser med specialundervisning<br />
Antal elever 119 132 158 186<br />
Klassekvotient<br />
gennemsnit gns. klassekvotient 20,6 21,1 19,8 20,5<br />
Skolens elev-og klassetal for henholdsvis normalklasseundervisning og specialialundervisning. Antallet af elever i klasser med<br />
specialundervisning er elever, der er visiteret til den pågældende undervisning af Familierådgivningen.<br />
Klassekvotienter for faserne<br />
<strong>Vordingborg</strong><br />
Bh. klasse.- 9. klasse<br />
Skoleåret<br />
2006-2007<br />
Skoleåret<br />
2007-2008<br />
Skoleåret<br />
2008-<strong>2009</strong><br />
Skoleåret<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2010</strong><br />
Bh.klasse 18,9 20,8 19,2 20,1<br />
Fase 1 19,7 20,2 18,1 18,5<br />
Fase 2 21,1 20,2 19,4 19,3<br />
Fase 3 22,8 24,0 23,8 22,9<br />
10. klasse 20,6 20,6 22,4 26,0<br />
Omfanget af de årlige undervisningstimer (klokketimer) der gennemføres<br />
Gennemførelses-procent af årlige<br />
undervisningstimer I procent<br />
Skoleåret<br />
2006-2007<br />
Skoleåret<br />
2007-2008<br />
Skoleåret<br />
2008-<strong>2009</strong><br />
Skoleåret<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2010</strong><br />
Indskoling 1.-3. klasse 100,0 100,0 100,0 97,3<br />
Mellemtrin 4.-6. klasse 99,6 99,8 98,4 98,1<br />
Udskoling 7.-9. klasse 98,4 97,4 98,6 96,7<br />
10. klasse 99,0 98,0 98,0 99,0<br />
Skemaet viser i procent omfanget af de årlige undervisningstimer (klokketimer), der gennemføres i forhold til det årlige timetal.<br />
(skolelederens vurdering)<br />
27
Omfanget af undervisning med liniefagsuddannede lærere eller lærere med<br />
tilsvarende kompetencer (skolelederens vurdering)<br />
1.-3. klasse<br />
I procent<br />
Skoleåret<br />
2006-2007<br />
Skoleåret<br />
2007-2008<br />
Skoleåret<br />
2008-<strong>2009</strong><br />
Skoleåret<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2010</strong><br />
Dansk 82 82 80 82<br />
Matematik 63 61 60 62<br />
Engelsk 55 57 44 53<br />
Natur/teknik 57 58 53 50<br />
4.-6. klasse<br />
I procent<br />
Skoleåret<br />
2006-2007<br />
Skoleåret<br />
2007-2008<br />
Skoleåret<br />
2008-<strong>2009</strong><br />
Skoleåret<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2010</strong><br />
Dansk 80 85 83 88<br />
Matematik 66 70 63 56<br />
Engelsk 53 68 61 63<br />
Natur/teknik 64 69 53 61<br />
7.-9. klasse<br />
I procent<br />
Skoleåret<br />
2006-2007<br />
Skoleåret<br />
2007-2008<br />
Skoleåret<br />
2008-<strong>2009</strong><br />
Skoleåret<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2010</strong><br />
Dansk 84 84 96 86<br />
Matematik 80 72 72 79<br />
Engelsk 85 81 87 87<br />
Fysik/kemi 86 92 87 85<br />
Geografi 56 57 58 57<br />
Biologi 78 75 74 70<br />
10. klasse<br />
I procent<br />
Skoleåret<br />
2006-2007<br />
Skoleåret<br />
2007-2008<br />
Skoleåret<br />
2008-<strong>2009</strong><br />
Skoleåret<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2010</strong><br />
Dansk 75 75 100 86<br />
Matematik 50 50 80 84<br />
Engelsk 100 100 100 84<br />
Fysik/kemi 100 100 100 100<br />
Skemaet viser den procentvise dækning af timer, der læses de pågældende fag i de 3 faser, som læses af lærere med liniefagsuddannelse<br />
eller med tilsvarende kompetencer. (skolelederens vurdering)<br />
Omfanget af undervisning af børn med særlige behov varetaget af lærer med<br />
specialuddannelse eller tilsvarende kompetencer (skolelederens vurdering)<br />
<strong>Vordingborg</strong><br />
I procent<br />
Skoleåret<br />
2006-2007<br />
Skoleåret<br />
2007-2008<br />
Skoleåret<br />
2008-<strong>2009</strong><br />
Skoleåret<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2010</strong><br />
Indskoling 1.-3. klasse 67 24 51 85<br />
Mellemtrin 4.-6. klasse 57 48 40 87<br />
Udskoling 7.-9. klasse 22 44 49 96<br />
10. klasse 2 0 0 0<br />
Skemaet viser den procentvise dækning af timer, der læses af lærere med speciallærer-uddannelse eller med tilsvarende<br />
kompetencer. (skolelederens vurdering)<br />
28
Opgørelse over antal af elever henvist til specialklasser/skoler.<br />
<strong>Vordingborg</strong><br />
Skoleåret<br />
2006-2007<br />
Skoleåret<br />
2007-2008<br />
Skoleåret<br />
2008-<strong>2009</strong><br />
Skoleåret<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2010</strong><br />
Indskoling 1.-3. kl. 43 24 51 52<br />
Mellemtrin 4.-6. kl. 48 48 40 45<br />
Udskoling 7.-9 kl. 25 44 49 68<br />
10. kl. 1 0 0 0<br />
I alt 117 116 140 165<br />
Skemaet viser antallet af skolens egne elever, der af Familierådgivningen er visiteret til specialklasser eller specialskoler.<br />
Antallet er opgjort for hver af skolens faser.<br />
Omfanget af undervisning af dansk som andetsprog varetaget af lærer med med liniefag i<br />
dansk som andetsprog eller tilsvarende kompetencer. (skolelederens vurdering)<br />
<strong>Vordingborg</strong><br />
I procent<br />
Skoleåret<br />
2006-2007<br />
Skoleåret<br />
2007-2008<br />
Skoleåret<br />
2008-<strong>2009</strong><br />
Skoleåret<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2010</strong>*<br />
Andel timer i % 27,2 17,1 12,8 34,2<br />
I skemaet er anført skolens opgørelse over antallet af fag/lektioner, der varetages af lærere med liniefag i dansk som andetsprog<br />
eller tilsvarende kompetencer. Skemaet viser både den procentvise dækning af de timer, der læses.<br />
*Procentangivelsen er gennemsnit for de 7 skoler, der underviser i dansk som andet sprog.<br />
Opgørelse over elevernes overgang til ungdomsuddannelserne efter 9. klasse<br />
Overgangsprocenter<br />
V = <strong>Vordingborg</strong> gennemsnit<br />
L = Landsgennemsnit<br />
10. kl. V<br />
10 kl. L<br />
Erhvervsuddannelser V<br />
Erhvervsuddannelser L<br />
Gymnasial uddannelser V<br />
Gymnasial uddannelser L<br />
Særligt tilrettelagte udannelser V<br />
Særligt tilrettelagte udannelser L<br />
Øvrige uddannelser V<br />
Øvrige uddannelser L<br />
Øvrigt V<br />
Øvrigt L<br />
2007* 2008* <strong>2009</strong>** <strong>2010</strong>**<br />
44,3<br />
49,0<br />
16,7<br />
13,1<br />
33,7<br />
32,9<br />
0,0<br />
0,2<br />
1,7<br />
1,3<br />
3,5<br />
3,4<br />
53,2<br />
48,3<br />
17,0<br />
12,7<br />
24,3<br />
34,1<br />
0,0<br />
0,3<br />
1,2<br />
0,7<br />
4,3<br />
3,8<br />
I procent vises hvor mange elever der går videre i uddannelsessystemet.<br />
* Kilde: Undervisningsministeriet<br />
** Kilde: Skolerne i <strong>Vordingborg</strong> og Undervisningsministeriet for landsgennemsnittet<br />
49,2<br />
47,5<br />
12,3<br />
12,3<br />
30,6<br />
36,9<br />
0,0<br />
0,2<br />
0,7<br />
0,1<br />
7,2<br />
3,0<br />
45,9<br />
47,6<br />
15,5<br />
10,6<br />
32,0<br />
38,4<br />
0,0<br />
0,2<br />
1,1<br />
1,0<br />
4,7<br />
3,1<br />
29
Andel af lærernes arbejdstid, der anvendes til undervisning<br />
(det udvidede undervisningsbegreb)<br />
<strong>Vordingborg</strong><br />
I procent<br />
Andel af lærernes arbejdstid, der anvendes til<br />
undervisning (udvidede undervisningsbegreb) i %<br />
Skoleåret<br />
2006-2007<br />
Skoleåret<br />
2007-2008<br />
Skoleåret<br />
2008-<strong>2009</strong><br />
Skoleåret<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2010</strong><br />
37,3 34,6 36,1 36,9<br />
Skemaet viser andel af lærernes arbejdstid, der anvendes til undervisning (det udvidede undervisningsbegreb) opgjort i % jf.<br />
skolens indberetning til Undervisningsministeriet<br />
Udgift pr. normalklasseelev<br />
<strong>Vordingborg</strong> kommunalt gennemsnit<br />
Skoleåret<br />
2006-2007<br />
Skoleåret<br />
2007-2008<br />
Skoleåret<br />
2008-<strong>2009</strong><br />
Skoleåret<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2010</strong><br />
Gns. udgift pr. elev 36.476 34.809 34.373 36,413<br />
Gns. udgift til undervisningsmidler pr. elev 1.776 1.910 1.761 1.586<br />
Skemaet viser skolens udgift pr. normalklasseelev til løn, (lærer og leder) samt elevrelaterede udgifter, men ekskl. rengøring,<br />
vidtgående specialundervisning og bygninger. Skoles udgiften pr. elev er beregnet ud fra budgettal. Afholdte udgifter til undervisningsmidler<br />
pr. elev for sidste finansår er opgjort konkret af skolen.<br />
Elevfravær<br />
<strong>Vordingborg</strong><br />
Antal fraværsdage pr. elev<br />
(gennemsnit)<br />
Skoleåret<br />
2006-2007<br />
Skoleåret<br />
2007-2008<br />
Skoleåret<br />
2008-<strong>2009</strong><br />
Skoleåret<br />
2008-<strong>2009</strong><br />
Fase 1: Bh.kl-3 kl.. 11,7 12,2 10,2 9,6<br />
Fase 2: 4.-6. kl. 12,1 12,5 11,3 11,7<br />
Fase 3: 7.-9. kl. 13,6 14,3 14,5 11,8<br />
10. klasse 18,0 mangler 13,4 10,0<br />
Skemaet viser antal gennemsnitlige fraværsdage i skoleåret pr. elev, og er anført for skolens faser.<br />
Elev/lærer ratio for børnehaveklasser til 9. klasse (normalundervisningsklasser)<br />
<strong>Vordingborg</strong><br />
Skoleåret<br />
2006-2007<br />
Skoleåret<br />
2007-2008<br />
Skoleåret<br />
2008-<strong>2009</strong><br />
Skoleåret<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2010</strong><br />
Skolens elev lærer/ratio 11,8 11,4 12,0 12,2<br />
Skemaet viser elev-lærer ratio for Børnhaveklasse-9. klasse. I beregningen er ikke inkluderet specialklasselever og lærernes<br />
tid til specialundervisning i specialklasser. I elevtallet indgår alle elever fra børnehaveklasse til 9. kl. eksklusiv elever i specialklasser.<br />
Elev pr. computer<br />
<strong>Vordingborg</strong><br />
Antal elever pr. nyere computer<br />
(maks. 5 år gammel) på skolen<br />
Skoleåret<br />
2006-2007<br />
Skoleåret<br />
2007-2008<br />
Skoleåret<br />
2008-<strong>2009</strong><br />
Skoleåret<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2010</strong><br />
5,0 4,0 3,7 4,5<br />
Skemaet viser elev/computer ratioen, dvs. antal elever pr. computer. Kun nyere computere, dvs. maks. 5 år gamle indgår i<br />
opgørelsen.<br />
30
Midler anvendt på efteruddannelse<br />
<strong>Vordingborg</strong><br />
Skoleåret<br />
2006-2007<br />
Skoleåret<br />
2007-2008<br />
Skoleåret<br />
2008-<strong>2009</strong><br />
Skoleåret<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2010</strong><br />
Kurser<br />
Antal timer 8.815 7.098 7.258 3.443<br />
Intern kompetenceudvikling<br />
Antal timer 36.484 40.912 35.485 24.750<br />
Skemaet viser skolens anvendte midler (antal timer) til kurser (øvrig tid) og intern kompetenceudvikling (udviklingstid).<br />
SFO-frekvens<br />
<strong>Vordingborg</strong><br />
Skoleåret<br />
2006-2007<br />
Skoleåret<br />
2007-2008<br />
Skoleåret<br />
2008-<strong>2009</strong><br />
Skoleåret<br />
<strong>2009</strong>-<strong>2010</strong><br />
Elevtal i bh.kl.- 3. kl ikke opgjort 1.911 1.897 1.814<br />
Antal elever i SFO1 ikke opgjort 1.632 1.611 1.524<br />
Antal elever i SFO1 i % ikke opgjort 88,6 84,9 84,0<br />
Skemaet viser hvor mange af skolens elever i bh.kl.- 3 kl., der går i SFO1.<br />
Karakterer bundne prøvefag afgangsprøve 9. klasse/FSA<br />
Prøvefag: Bundne prøvefag 9.-10.kl., Afgangsprøve (FSA)<br />
V = <strong>Vordingborg</strong> gennemsnit<br />
2007* 2008** <strong>2009</strong>** <strong>2010</strong>***<br />
L = Landsgennemsnit<br />
Dansk læsning V<br />
Dansk læsning L<br />
Dansk retskrivning V<br />
Dansk retskrivning L<br />
Dansk skriftlig fremstilling V<br />
Dansk skriftlig fremstilling L<br />
Dansk mundtlig V<br />
Dansk mundtlig Hele landet<br />
Matematiske færdigheder V<br />
Matematiske færdigheder L<br />
Matematik problemløsning V<br />
Matematik problemløsning L<br />
Engelsk mundtlig V<br />
Engelsk mundtlig L<br />
Fysik/kemi praktisk/ mundtlig V<br />
Fysik/kemi praktisk/ mundtlig L<br />
Projektopgave V<br />
Projektopgave L<br />
7,6<br />
7,6<br />
7,6<br />
8,0<br />
7,9<br />
6,1<br />
8,1<br />
8,4<br />
7,9<br />
8,6<br />
7,4<br />
7,9<br />
8,1<br />
8,3<br />
7,4<br />
7,7<br />
8,6<br />
8,6<br />
* 2007 Gl. karakterskala<br />
** 2008 og <strong>2009</strong> Ny karakterskala<br />
*** <strong>2010</strong> Ny karakterskala – landsgennemsnit endnu ikke offentliggjort.<br />
6,0<br />
6,6<br />
4,7<br />
5,6<br />
6,1<br />
6,5<br />
6,5<br />
6,9<br />
5,8<br />
6,8<br />
4,9<br />
6,0<br />
6,2<br />
6,8<br />
5,4<br />
5,6<br />
6,8<br />
7,2<br />
4,8<br />
5,0<br />
4,7<br />
5,4<br />
5,3<br />
5,5<br />
6,7<br />
7,0<br />
6,8<br />
7,7<br />
6,2<br />
6,9<br />
6,7<br />
6,9<br />
4,9<br />
5,8<br />
7,4<br />
7,4<br />
5,1<br />
5,1<br />
5,6<br />
6,5<br />
6,0<br />
4,8<br />
6,5<br />
5,5<br />
6,7<br />
31
Karakterer bundne prøvefag afgangsprøve 10. klasse FS10<br />
Prøvefag: Bundne prøvefag 10.kl., Afgangsprøve (FS10)<br />
V = <strong>Vordingborg</strong> gennemsnit<br />
2007* 2008** <strong>2009</strong>** <strong>2010</strong>***<br />
L = Landsgennemsnit<br />
Dansk skriftlig fremstilling V<br />
Dansk skriftlig fremstilling L<br />
Dansk mundtlig V<br />
Dansk mundtlig Hele landet<br />
Matematiske færdigheder V<br />
Matematiske færdigheder L<br />
Matematik problemløsning V<br />
Matematik problemløsning L<br />
Engelsk skriftlig V<br />
Engelsk skriftlig L<br />
Engelsk mundtlig V<br />
Engelsk mundtlig L<br />
Oligatorisk opgave V<br />
Oligatorisk opgave L<br />
7,2<br />
7,6<br />
8,9<br />
8,1<br />
7,4<br />
7,3<br />
8,0<br />
7,5<br />
7,6<br />
7,9<br />
8,8<br />
8,0<br />
8,4<br />
8,6<br />
* 2007 Gl. karakterskala<br />
** 2008 og <strong>2009</strong> Ny karakterskala<br />
*** <strong>2010</strong> Ny karakterskala – landsgennemsnit endnu ikke offentliggjort.<br />
5,0<br />
5,6<br />
6,2<br />
6,4<br />
6,4<br />
5,8<br />
5,3<br />
6,9<br />
6,0<br />
5,6 6,0<br />
5,1<br />
5,4<br />
5,2<br />
5,3<br />
5,9<br />
6,1<br />
6,0<br />
6,7<br />
7,2<br />
6,2<br />
6,1<br />
5,8<br />
5,4<br />
6,7<br />
6,4<br />
7,2<br />
6,8<br />
7,5<br />
5,8<br />
4,0<br />
6,1<br />
6,2<br />
6,5<br />
32
Opfølgning på<br />
handleplan<br />
Som opfølgning på handleplanen vedtaget pba. kvalitetsrapport<br />
2008/<strong>2009</strong> blev der dannet et netværk bestående<br />
af samtlige læsevejledere i <strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong> med<br />
henblik på videnopsamling, videnkoordinering og videnspredning.<br />
I dette netværk nedsattes et udvalg bestående af 8 læsevejledere,<br />
som i løbet af <strong>2010</strong> har udarbejdet et forslag til<br />
en handleplan for sprog og læsning i <strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong>.<br />
Handleplanens overordnede mål for sprog og læsning i<br />
<strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong> er:<br />
• at alle børn og unge udvikler sprog og læsefærdigheder,<br />
der gør dem i stand til aktivt at anvende deres sprog<br />
og læsning til personlig udvikling, uddannelse og aktiv<br />
deltagelse i samfundslivet.<br />
I tilknytning til det overordnede mål er der fastsat følgende<br />
delmål:<br />
• forældre, ansatte i sundhedsplejen, dagtilbud og skoler<br />
(herunder SFO) udvikler bevidsthed og viden om børns<br />
sprog- og læseudvikling – herunder sammenhængen<br />
mellem tale- og skriftsprog.<br />
• de 0-5-årige børn udvikler et alderssvarende og velfungerende<br />
talesprog, samt viser interesse for og eksperimenterer<br />
med læsning og skriftsproget.<br />
• skoleelever udvikler, vedligeholder og anvender gode,<br />
fleksible læsefærdigheder gennem hele skoleforløbet<br />
som baggrund for kundskabs- og færdighedstilegnelse i<br />
alle skolens fag.<br />
Den kommende handleplan for sprog og læsning i <strong>Vordingborg</strong><br />
<strong>Kommune</strong> er således en opfølgning på handleplanen<br />
fra kvalitetsrapport 2008/<strong>2009</strong> og samtidig en del<br />
af den fortsatte og sammenhængende indsats, hvor der er<br />
en tydelig rød tråd i arbejdet med børn og unges sproglige<br />
og læsefaglige udvikling fra 0 – 18 år.<br />
33
Fagsekretariatet for pædagogik<br />
Fagchef Jesper Kjærulff<br />
<strong>Vordingborg</strong> <strong>Kommune</strong><br />
Tlf.: 55 36 36 36<br />
jek@vordingborg.dk<br />
www.vordingborg.dk