Computersimulation og datalogiens rolle i andre videnskaber
Computersimulation og datalogiens rolle i andre videnskaber
Computersimulation og datalogiens rolle i andre videnskaber
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Computersimulation</strong> <strong>og</strong> datal<strong>og</strong>iens<br />
<strong>rolle</strong> i <strong>andre</strong> <strong>videnskaber</strong><br />
Henrik Kragh Sørensen<br />
Institut for Videnskabsstudier, Aarhus Universitet<br />
hks@ivs.au.dk<br />
www.henrikkragh.dk<br />
Resumé<br />
Undervisningsgangens temaer: Datal<strong>og</strong>iens betydning i <strong>andre</strong> <strong>videnskaber</strong>. Videnskabens<br />
infrastruktur. Afslutning <strong>og</strong> opsummering. Opsummering på cases. Eksamensforberedelse.<br />
Case(s): <strong>Computersimulation</strong>er som eksperimenter: (Küppers, Lenhard <strong>og</strong> Shinn 2006).<br />
En etik-case: Therac-25: (Leveson <strong>og</strong> Turner 1993).<br />
Forelæsning #7, 2009-05-26<br />
Datal<strong>og</strong>iens Videnskabsteori 2009
2<br />
Dagens pr<strong>og</strong>ram<br />
⋆ Meddelelser <strong>og</strong> spørgsmål<br />
⋆ Sidste gang: Professionsetik<br />
⋆ Datal<strong>og</strong>i <strong>og</strong> informationsteori i natur<strong>videnskaber</strong>ne<br />
⋆ Eksperimenter <strong>og</strong> computer-ditto<br />
⋆ Opsamling på kursets tematikker<br />
⋆ Eksamensorientering<br />
Meddelelser<br />
⋆ Eksamen 15. til 17. juni → eksamensorientering sidst i forelæsningen.<br />
⋆ Eksamenstilmeldinger → check! → studerende fra tidligere år: kontakt gerne<br />
Henrik.<br />
⋆ Spørgetime (<strong>og</strong> sikkert <strong>og</strong>så en instruktorøl) fredag 12. juni kl. 13 i auditorium<br />
1110-223.<br />
Professionalisering & disciplinaritet<br />
⋆ Professionel vs. amatør.<br />
⋆ Professionel identitet (selvforståelse).<br />
⋆ Afgrænsning fra <strong>andre</strong> discipliner.<br />
⋆ Indtræden i disciplinen.<br />
⋆ Karriereveje: Professionalisering til hvad? → forskning, arbejdsmarked, . . . .<br />
⋆ Akademisk ballast: Fokus på <strong>og</strong> i forskningen → ‘publish-or-perish’ → CUDOS.<br />
⋆ “Techno-science” (mode-2) → skellet mellem samfund <strong>og</strong> videnskab nedbrydes<br />
→ PLACE.
3<br />
Professionel etik <strong>og</strong> whistle-blowing<br />
⋆ Den enkeltes ansvar i en organisation:<br />
− Ansvar overfor ledelsen (primært),<br />
− Ansvar overfor kunden / klienten,<br />
− Ansvar overfor offentligheden,<br />
− Ansvar overfor sig selv (subjektivt).<br />
⋆ “Whistle blowing” <strong>og</strong> ytringsfrihed (dilemma):<br />
− Professionelt ansvar,<br />
− Afvejes mod <strong>andre</strong> (etiske) interesser,<br />
− Konsekvenser af whistle-blowing.<br />
⋆ Igangværende debat om whistle-blowing i dansk offentlig<br />
administration <strong>og</strong> privat erhvervsliv.<br />
Case: Loyalitet (husker I Lene?)<br />
Lene er uddannet datal<strong>og</strong> <strong>og</strong> ansat i et større dansk firma.<br />
⋆ Lenes firma har vundet en licitation til et stort offentligt elektronisk journalsystem.<br />
Lene har været med til at udvikle specifikationerne <strong>og</strong> føler, at den i tilbudet<br />
angivne sikkerhed imod uhensigtsmæssig (ulovlig) adgang til følsomme<br />
data er utilstrækkelig. Hun har nævnt det for sin chef, men han insisterer på, at<br />
specifikationen er, hvad den offentlige kunde har ønsket <strong>og</strong> betalt for. Hvordan<br />
forholder Lene sig? Hvorfor?<br />
⋆ På grund af <strong>andre</strong> uklarheder i specifikationerne trækker implementationen af<br />
journalsystemet i langdrag. Der opstår især n<strong>og</strong>le problemer med visse proprietære<br />
dataformater, som er indeholdt i specifikationen. Lene er en stor OSS-fan <strong>og</strong><br />
har været modstander af denne implementation fra starten. Nu bliver hun kontaktet<br />
af en journalist, som har hørt, at forsinkelserne vil fordyre det prestigøse<br />
projekt betragteligt. Hvordan forholder Lene sig? Hvorfor?<br />
Datal<strong>og</strong>i i det akademiske landskab<br />
⋆ Tidligere om datal<strong>og</strong>iens indhold, datal<strong>og</strong>iens historie <strong>og</strong> universitetets idehistorie:<br />
⋆ Datal<strong>og</strong>i “låner” videnskabelighed fra <strong>andre</strong> discipliner → matematik, lingvistik,<br />
l<strong>og</strong>ik, . . . .
4<br />
⋆ Datal<strong>og</strong>i <strong>og</strong> computere “hjælper” <strong>andre</strong> discipliner . . .<br />
− som modelleringsværktøj i natur<strong>videnskaber</strong>ne → virtuelle laboratorier →<br />
irreproducible “eksperimenter”, visualisering (udvidet sansning).<br />
− som “paradigme” i k<strong>og</strong>nitions-<strong>videnskaber</strong> <strong>og</strong> lingvistik → kunstig intelligens<br />
(forskningspr<strong>og</strong>ram), formalisering af teorier, “afprøvning” af teorier.<br />
− som redskab i matematikken → beviser, eksperimenter, empiri (heuristik).<br />
⋆ Datal<strong>og</strong>i som paradigme <strong>og</strong> computere som definerende teknol<strong>og</strong>i.<br />
Turing-maskiner <strong>og</strong> Turings mænd
5<br />
Informationsteori<br />
⋆ CLAUDE ELWOOD SHANNON (1916–2001) som et omdrejningspunkt<br />
på det bi<strong>og</strong>rafiske niveau:<br />
− Studerede under VANNEVAR BUSH (1890–1974).<br />
− Ansat på Bell Labs under krigen med militær<br />
forskning (NDRC).<br />
− Mødte ALAN TURING (1912–1954) <strong>og</strong> hans 1936-<br />
artikel.<br />
− “A Mathematical Theory of Communication”<br />
(1948) i Bell System Technical Journal → kommunikationsmodel,<br />
bits, information.<br />
− Anvendelser i lingvistik.<br />
− Eksperimenterede med AI: Theseus (1950).<br />
(Shannon 1948)<br />
Modelleringsspørgsmålet<br />
⋆ “Virkeligheden” kan være på<br />
mange niveauer fra fysisk virkelighed<br />
til modeller <strong>og</strong> abstrakte<br />
systemer.<br />
⋆ Ontol<strong>og</strong>iske forbindelser mellem<br />
objekter i model <strong>og</strong> verden?<br />
⋆ Epistemol<strong>og</strong>iske forbindelser?<br />
⋆ Husk diskussionen af Dreyfus <strong>og</strong><br />
psykol<strong>og</strong>isk, epistemol<strong>og</strong>isk, ontol<strong>og</strong>isk<br />
<strong>og</strong> biol<strong>og</strong>isk antagelse<br />
ved (traditionel) AI.
6<br />
Eksperimenter: Medawar<br />
⋆ Baconiske: Gå til verden, manipulér den, observér udkommet,<br />
notér det <strong>og</strong> lav induktion til teori.<br />
⋆ Aristoteliske: Demonstrér teori.<br />
⋆ Kantianske: Overvej alternative antagelser → tankeeksperimenter,<br />
struktur.<br />
⋆ Galileiske: opstil eksperiment, som på grunlag af teori,<br />
skelner skarpt mellem to udkommer → cruciale eksperimenter,<br />
bevis for teori, verifikation → teoriladet.<br />
Explorative eksperimenter: CoD vs. CoJ<br />
Heuristics, Baconian experiment, etc.<br />
Context of Discovery<br />
Physics etc.<br />
experiment<br />
Context of Justification<br />
Galilean experiment, ‘proof’, etc.
7<br />
Computer-eksperimenter <strong>og</strong> matematik<br />
⋆ Brugen af computere til matematisk udforskning kan have ændret den matematiske<br />
epistemol<strong>og</strong>i → ?<br />
⋆ Opbløde skellet mellem “context of discovery” <strong>og</strong> “context of justification” →<br />
heuristik <strong>og</strong> bevis → ?<br />
⋆ Forskellige grader af radikale synspunkter → JONATHAN M. BORWEIN vs. DOR-<br />
ON ZEILBERGER → “Theorems for a price”<br />
⋆ “New experimentalism” → “exploratory experimentation”, “wide instrumentation”,<br />
“proofs and experiments”.<br />
Integer relation detection<br />
Algorithm 1 (PSLQ)<br />
To detect integer relations, the PSLQ algorithm takes:<br />
Input: Vector of high-precision real numbers (x 1 , . . . , x n ) ∈ R n .<br />
Output: Either<br />
1. a vector of integers (m 1 , . . . , m n ) ∈ Z n \ {0} such that ∑ n k=1 m kx k ≈ 0 with high<br />
precision, or<br />
2. a lower bound R such that<br />
Zeilberger & Ekhad<br />
∀(m 1 , . . . , m n ) ∈ (Z n \ {0}) ∩ B 0 (R) :<br />
n<br />
∑ m k x k ̸= 0.<br />
k=1<br />
PROOF: While this is unlikely to be new, it is also irrelevant whether or not it is new,<br />
since such things are now routine, thanks to the package qEKHAD, accompanying [PWZ].<br />
Let’s call the left side divided by q m(m−1)/6 , Z(m). Then we have to prove that Z 0 (m) :=<br />
Z(3m) equals (−1) m , Z 1 (m) := Z(3m + 1) equals (−1) m , and Z 2 (m) := Z(3m + 2)<br />
equals 0. It is directly verified that these are true for m = 0, 1, and the general result<br />
follows from the second order recurrences produced by qEKHAD. The input files inZ0,<br />
inZ1, inZ2 as well as the corresponding output files, outZ0, outZ1, outZ2 can be obtained<br />
by anonymous ftp to ftp.math.temple.edu, directory pub/ekhad/sasha. The package<br />
qEKHAD can be downloaded from http://www.math.temple.edu/~zeilberg.<br />
(Ekhad <strong>og</strong> Zeilberger 1996, p. 2) in Electronic Journal of Combinatorics.
8<br />
Computer-simulation: en ny videnskab?<br />
⋆ Våde <strong>og</strong> tørre laboratorier: Eksperimenter, man ikke kan eller ikke vil udføre<br />
“live”.<br />
− Farlige eksperimenter → tænk på nuklear-simulationer (fx i Manhattan projektet).<br />
− Dyre eksperimenter eller ‘tvivlsomme’ eksperimenter → beregningskemi i<br />
medicinalindustrien, bioinformatik.<br />
⋆ Hvilke udfordringer stiller det til vores tænkning om eksperiment? Hvilke udfordringer<br />
stiller det til vores tænkning om teori. → Tilbage til modelleringsspørgsmålet!<br />
⋆ Simulation af ikke-testbare eksperimenter → fx klimaforskning → modelbygning<br />
i en teori-underdetermineret situation → eksperimenteren med modellen → forudsigelser<br />
→ vurderingskriterier?<br />
Opsamling: Simulation <strong>og</strong> eksperimenter<br />
⋆ Eksperimenter <strong>og</strong> naturvidenskab → forskellige <strong>rolle</strong>r.<br />
⋆ Klassisk anses eksperimenter for at “teste teorier” → “cruciale” (afgørende) (“Galileiske”)<br />
eksperimenter → “verifikation”.<br />
⋆ Eksperimenter kan <strong>og</strong>så være “opdagende” (“Baconiske”) → “heuristik” <strong>og</strong> “rode<br />
omkring”.<br />
⋆ Endvidere kan eksperimenter være påvisende (“Aristoteliske”).<br />
⋆ Endelig kan (tanke-/computer-) eksperimenter være afprøvninger af vores modellering<br />
<strong>og</strong> aksiomatisering (“Kantianske eksperimenter”).<br />
⋆ Nyere eksperiment-syn er “exploratory experimentation”, hvor eksperimentet<br />
<strong>og</strong>så tillægges epistemol<strong>og</strong>isk værdi → begrebsdannelse, teoridannelse.<br />
⋆ Har computeren betydet en ny epistemol<strong>og</strong>i for videnskaben? Har computeren<br />
betydet (bidraget til) en ny disciplinarisering af videnskaben?<br />
Opsamling på kursets tematikker
9<br />
Kursusuge<br />
Indhold<br />
1 2009-04-07 Introduktion: Hvad er datal<strong>og</strong>i?<br />
2 2009-04-21 Modellering <strong>og</strong> reduktionisme<br />
3 2009-04-28 Teoretisk datal<strong>og</strong>i eller anvendt matematik?<br />
4 2009-05-05 Datal<strong>og</strong>iens historie <strong>og</strong> den akademiske verden<br />
5 2009-05-12 Datal<strong>og</strong>i <strong>og</strong> etik<br />
6 2009-05-19 Datal<strong>og</strong>i som profession<br />
7 2009-05-26 <strong>Computersimulation</strong> <strong>og</strong> datal<strong>og</strong>iens <strong>rolle</strong> i <strong>andre</strong> <strong>videnskaber</strong><br />
⋆ Videnskab — Teknol<strong>og</strong>i — Håndværk.<br />
⋆ Forskning — Innovation — Anvendelse.<br />
⋆ Datal<strong>og</strong>i som videnskab (akademia) eller profession (erhvervsliv)?<br />
⋆ Filosofi — Historie — Etik.<br />
Eksamensorientering: overblik<br />
⋆ “Bunden, skriftlig 2-dages hjemmeopgave”. Hvis du er på en tidligere eksamensordning<br />
eller har fået forlænget eksamensperioden, bedes du kontakte mig.<br />
⋆ Udlevering <strong>og</strong> aflevering.<br />
⋆ Opgavens form.<br />
⋆ Formalia.<br />
⋆ Eksempler <strong>og</strong> god praksis.<br />
⋆ Spørgsmål <strong>og</strong> kommentarer.<br />
Udlevering <strong>og</strong> aflevering<br />
⋆ Opgaveformuleringen udleveres fra mandag 15. juni kl. 12.00<br />
− på AULA eller<br />
− på Institut for Videnskabsstudiers kontor, 1110-119.<br />
⋆ Opgavebesvarelsen afleveres senest onsdag 17. juni kl. 12.00 i to eksemplarer på<br />
Institut for Videnskabsstudiers kontor, 1110-119.<br />
⋆ Ved aflevering kvitteres på udfyldt afleveringskvittering (downloades fra AULA<br />
<strong>og</strong> udfyldes).
10<br />
Opgavens form<br />
⋆ Opgaveformuleringen vil bestå af 6–8 bundne spørgsmål med en vis grad af indre<br />
sammenhæng.<br />
⋆ Der kan forekomme valgfrihed mellem to sæt spørgsmål — så er det klart markeret.<br />
⋆ Spørgsmålene vil have forskellige krav: redegørelse, kort redegørelse, analyse,<br />
diskussion.<br />
⋆ Opgavebesvarelsen bør svare på hvert spørgsmål i rækkefølge → <strong>og</strong> det skal<br />
være klart, hvornår der svares på hvilket spørgsmål.<br />
⋆ Opgaven kan besvares fyldestgørende på de to dage <strong>og</strong> forventes at kunne besvares<br />
fyldestgørende <strong>og</strong> ‘skarpt’ over 6–8 sider.<br />
Læringsmål<br />
Ved kursets afslutning bør du kunne:<br />
⋆ redegøre for dit fags særpræg <strong>og</strong> dets forhold til <strong>andre</strong> akademiske discipliner,<br />
⋆ perspektivere, hvad det vil sige at være datal<strong>og</strong> uddannet i Danmark,<br />
⋆ diskutere hvad dit fag indebærer af videnskabsteoretiske <strong>og</strong> etiske problemstillinger,<br />
<strong>og</strong><br />
⋆ reflektere kritisk over dit fags indhold <strong>og</strong> dets samfundsmæssige funktioner.<br />
Eksamensspørgsmål 2007<br />
1. Redegør kort ( 1 2<br />
–1 side) med udgangspunkt i Kragh-teksen (tekst 4) for, hvad der<br />
karakteriserer videnskab.<br />
2. Benyt dit svar på spørgsmål 1 samt udvalgte tekster fra kompendiet til at kort at<br />
analysere (ca. 1 side), hvorvidt datal<strong>og</strong>i opfylder de opsatte kriterier.<br />
3. Datal<strong>og</strong>i er — som understøttet af leksikon-opslag i kursets første uge — en “vidtfavnende,<br />
tværvidenskabelig disciplin”, som <strong>og</strong>så har mange <strong>rolle</strong>r at spille udenfor<br />
den akademiske verden. Redegør kort ( 1 2<br />
–1 side) for forholdet mellem et fag<br />
<strong>og</strong> dets sag, som dette forhold udfoldes hos Fink (tekst 22).<br />
4. Analysér derefter med udgangspunkt i dit svar på spørgsmål 3, hvilke sager,<br />
datal<strong>og</strong>i-faget kan siges at have.
11<br />
5. Diskutér endelig — på grundlag af dine svar på spørgsmål 3 <strong>og</strong> 4 <strong>og</strong> under anvendelse<br />
af udvalgte tekster fra kompendiet — mindst 1 eksempel, hvor hensynet til<br />
en “sag” har ført eller bør føre datal<strong>og</strong>en til bestemte handlinger. Redegør for<br />
eventuelle etiske argumenter undervejs.<br />
Eksamensspørgsmål 2008<br />
1. Redegør (ca. 1 side) for hvad der karakteriserer hhv. CUDOS <strong>og</strong> PLACE, som<br />
disse normsæt udfoldes i teksten af Hansen <strong>og</strong> Johansen (tekst 7).<br />
2. Diskutér med udgangspunkt i dit svar på spørgsmål 1 <strong>og</strong> under inddragelse af<br />
udvalgte tekster fra kompendiet, hvordan datal<strong>og</strong>ifaget kan ses placeret i forhold<br />
til normsættene CUDOS <strong>og</strong> PLACE.<br />
3. Redegør kort ( 1 2<br />
–1 side) med udgangspunkt i Kragh-teksen (tekst 3) for, hvad der<br />
karakteriserer formal<strong>videnskaber</strong>.<br />
4. Benyt dit svar på spørgsmål 3 samt udvalgte tekster fra kompendiet til kort at<br />
analysere (ca. 1 side) den <strong>rolle</strong> matematik spiller i <strong>og</strong> for datal<strong>og</strong>ifaget.<br />
5. Man kan argumentere for pr<strong>og</strong>rammers korrekthed på forskellige måder, hvoraf<br />
formel verifikation er en. Benyt teksten af Mackenzie&Pottinger (tekst 12) som<br />
udgangspunkt for at analysere <strong>og</strong> diskutere styrker <strong>og</strong> svagheder ved formel verifikation<br />
af pr<strong>og</strong>rammer. Inddrag gerne <strong>andre</strong> tekster fra kompendiet, fx Slaytonartiklen<br />
(tekst 18).<br />
Formalia<br />
⋆ Besvarelsen skal indeholde:<br />
− En forside med navn, årskortnummer, kursusnavn <strong>og</strong> årstal, samt afleveringsdato<br />
<strong>og</strong> information om, hvorvidt besvarelsen efterfølgende må fremlægges<br />
anonymiseret.<br />
− En brødtekst, som svarer på opgaven → selve opgaveteksten kræves ikke<br />
gentaget → hellere fx blot numre <strong>og</strong> klart implicit i besvarelsen.<br />
− Litteraturhenvisninger til anvendt litteratur, samt en litteraturliste.<br />
⋆ Font-størrelse mindst 11, rigelige marginer.<br />
⋆ Fra AULA kan downloades en opgaveskabelon til L A TEX/bibTEX→ brug “på eget<br />
ansvar”.
12<br />
Eksempler <strong>og</strong> god praksis<br />
⋆ Redegørelse: Forklare (dvs. beskrive, parafrasere <strong>og</strong> analysere) i egne termer.<br />
Refererende tekst er passager, hvor du refererer synspunkter eller<br />
gengiver teoretiske baggrunde. Komprimér disse afsnit så meget som<br />
muligt <strong>og</strong> udelad, hvad der ikke er sagen vedkommende. En særlig<br />
slags refererende tekst udgøres af ‘redegørende tekst’, hvor du beskriver<br />
<strong>andre</strong>s synspunkter <strong>og</strong> baggrunde med enkelte forklarende indskud,<br />
som klart markeres stilistisk, fx med vendinger som ‘dvs.’ eller<br />
‘hvilket betyder’ eller lignende.<br />
⋆ Kort redegørelse → ikke mere end cirka 1 2<br />
side → præcision.<br />
⋆ Analyse: Bryde op i bestanddele <strong>og</strong> sammenholde → fx bryde et argument op i<br />
præmisser <strong>og</strong> konklusioner.<br />
Den analyserende tekst skal forholde sig til det i opgaveformuleringen<br />
efterspurgte. At analysere er <strong>og</strong>så at kommentere fremstillinger,<br />
forholde sig til forskelle <strong>og</strong> ligheder mellem fremstillinger <strong>og</strong> vurdere<br />
<strong>andre</strong> videnskabsteoretiske argumenter. Angiv altid meget tydeligt,<br />
hvem ‘der har ordet’: dig, en anden videnskabsteoretiker eller fx en<br />
videnskabsmand.<br />
⋆ Diskussion: Sammenligne <strong>og</strong> forholde (evt. <strong>og</strong>så vurdere) to positioner, fx fra<br />
en forudgående analyse. → NB: Udgangspunkt i tekst, ikke i egne erfaringer,<br />
meninger, etc. → Individualismen skal nok komme frem alligevel.<br />
Om citater<br />
⋆ Citater kan indgå både i den refererende <strong>og</strong> den analyserende tekst.<br />
⋆ Citater er specielt nyttige, hvis du vil analysere eller forklare en kildes synspunkt<br />
eller konkrete formulering.<br />
⋆ Det skal være helt tydeligt i teksten, hvor et citat starter <strong>og</strong> slutter, <strong>og</strong> det skal<br />
afsluttes af en præcis kildehenvisning med sideangivelse.<br />
⋆ Markeringen kan enten ske ved at sætte citatteksten i anførselstegn eller ved at<br />
skrive det i kursiv eller ved at skrive det i et selvstændigt afsnit med en mindre<br />
font. → Vælg én af metoderne!<br />
⋆ En udeladelse i et citat markeres med [. . . ], tilsvarende skrives enventuelle tilføjelser<br />
i [].
13<br />
⋆ Citater skal angives nøjagtig efter kilden, dvs. i samme spr<strong>og</strong> <strong>og</strong> tegnsætning.<br />
Din egen oversættelse kan eventuelt sættes efter originalcitatet eller i en fodnote.<br />
Præcist spr<strong>og</strong> afspejler præcist argument<br />
⋆ Klart <strong>og</strong> levende spr<strong>og</strong>.<br />
⋆ Skriv i helsætninger.<br />
⋆ Gør argumenter færdige → overlad ikke konklusioner til læseren → skriv på<br />
linjerne.<br />
⋆ Pas på alt for lange sætninger → bryd sætninger op i (afsluttede) komponenter.<br />
⋆ Sætninger, som indledes med et argumenterende led (“derfor”, “heraf ses”, etc.)<br />
antyder, at den foregående sætning ikke blev helt færdig → revidér.<br />
⋆ Pas på med retoriske spørgsmål → <strong>og</strong> husk tegnsætning.<br />
⋆ Pas på med talespr<strong>og</strong> → som sagt: præcist spr<strong>og</strong> afspejler præcise argumenter.<br />
⋆ “Metatekst” kan hjælpe læseren <strong>og</strong> samtidig gøre argumentationen klar(ere) →<br />
giv <strong>og</strong>så gerne gode (sigende) overskrifter.<br />
Henvisninger <strong>og</strong> litteraturliste<br />
⋆ Når man skriver akademiske tekster (<strong>og</strong> eksamensopgaven i Matematikkens Videnskabsteori<br />
skal være en akademisk tekst), er det vigtigt, at referencer <strong>og</strong> fodnoter<br />
bruges til at gøre det muligt for læseren at gennemskue, hvor argumenter<br />
stammer fra, eller hvor et citat forekommer i en kilde.<br />
⋆ Referencer bruges af opgaveskriveren til at dokumentere <strong>andre</strong> personers synspunkter<br />
eller til at dokumentere, hvor en given fortolkning stammer fra.<br />
⋆ Referencer gives i fodnoter, som indsættes nederst på siden, gerne i en lidt mindre<br />
font.<br />
⋆ Referencer til en tekst i litteraturlisten gives ved forfatterens/forfatternes efternavn(e),<br />
udgivelsesår <strong>og</strong> sideangivelse. For eksempel: (Kragh 2003, s. 150) eller<br />
(Küppers et al. 2006, s. 17).<br />
Fodnoter kan eventuelt <strong>og</strong>så bruges til andet end litteraturhenvisninger. Mindre<br />
centrale argumenter eller bi<strong>og</strong>rafiske informationer kan med fordel placeres i fodnoter.<br />
Pas d<strong>og</strong> på, at alle centrale argumenter står ‘på linierne’ i hovedteksten.<br />
Hvis man føler sig usikker på, hvordan man skriver opgaver på et akademisk niveau,<br />
kan man med fordel konsultere bøger <strong>og</strong> hæfter skrivet af Peter Stray Jørgensen<br />
<strong>og</strong> Lotte Rienecker, fx (Rienecker, Jørgensen, Hedelund, Hedelund <strong>og</strong> Kock 2000).
14<br />
Litteraturlisten<br />
⋆ Litteraturlisten skal indeholde al den litteratur, du har brugt til opgaven.<br />
− For bøger skal angives forfatternavn(e) eller redaktør(er), fuld titel, trykkested,<br />
trykkeår <strong>og</strong> trykker. Titlen kursiveres.<br />
− For artikler skal angives forfatternavn(e), fuld titel, tidsskriftets fulde navn,<br />
årgang/volumennummer, trykkeår <strong>og</strong> sidetal (start+slut). Tidsskriftets titel<br />
kursiveres.<br />
⋆ Litteraturen skrives op alfabetisk efter forfatterens efternavn.<br />
⋆ Formålet med litteraturlisten er, at <strong>andre</strong> videnskabsteoretikere entydigt ud fra<br />
referencen skal kunne finde frem til værket.<br />
⋆ Eksempler kan findes i litteraturlisterne i forelæsningsnoterne <strong>og</strong> en bibTEX-fil<br />
forefindes på AULA.<br />
Evaluering <strong>og</strong> tak<br />
⋆ Evalueringsskemaer online snart.<br />
⋆ Mundtlig (eller skriftlig) evaluering meget velkommen:<br />
− Kurset,<br />
− Kompendiet,<br />
− Emner,<br />
− Undervisning.<br />
⋆ Tak for denne gang → på gensyn → til spørgetime <strong>og</strong> instruktorøl 12. juni → <strong>og</strong><br />
god fornøjelse til eksamen!<br />
Litteratur<br />
Baeyer, H.: 2005, Information: The New Language of Science, Harvard University Press, Cambridge.<br />
Ekhad, S. B. <strong>og</strong> Zeilberger, D.: 1996, The number of solutions of X 2 = 0 in triangular matrices<br />
over GF(q), Electronic Journal of Combinatorics 3(R2), 1–2.<br />
Kragh, H.: 2003, Hvad er videnskab?, Universitet <strong>og</strong> Videnskab. Universitetets idéhistorie, videnskabsteori<br />
<strong>og</strong> etik, Hans Reitzels Forlag, København, kapitel 3, pp. 145–192.<br />
Küppers, G., Lenhard, J. <strong>og</strong> Shinn, T.: 2006, Computer simulation: Practice, epistemol<strong>og</strong>y, and<br />
social dynamics, i J. Lenhard, G. Küppers <strong>og</strong> T. Shinn (red.), Simulation: Pragmatic Construction<br />
of Reality, bind 25 af Sociol<strong>og</strong>y of the Sciences Yearbook, Springer, Dordrecht, kapitel<br />
1, pp. 3–22.
15<br />
Leveson, N. G. <strong>og</strong> Turner, C. S.: 1993, An investigation of the Therac-25 accidents, Computer<br />
26(7), 18–41.<br />
Medawar, P. B.: 1979, Advice to a Young Scientist, Harper & Row, San Francisco.<br />
Rienecker, L., Jørgensen, P. S., Hedelund, L., Hedelund, S. <strong>og</strong> Kock, C.: 2000, Den gode opgave —<br />
opgaveskrivning på videregående uddannelser, Forlaget Samfundslitteratur, København.<br />
Shannon, C. E.: 1948, A mathematical theory of communication, Bell System Technical Journal<br />
27, 379–423, 623–656.<br />
Sørensen, H. K.: [accepteret], Exploratory experimentation in experimental mathematics: A glimpse<br />
at the PSLQ algorithm. Accepteret (2009-02-12) til offentliggørelse i Philosophy of Mathematics:<br />
Sociol<strong>og</strong>ical Aspects and Mathematical Practice.<br />
Sørensen, H. K.: 2009, Noter til datal<strong>og</strong>iens videnskabsteori 2009. Til brug for undervisningen i<br />
kurset Datal<strong>og</strong>iens Videnskabsteori, Aarhus Universitet, 2009. Version 1.6, 7. april 2009.