Udenlandsk arbejdskraft i Danmark, august 2014
Udenlandsk arbejdskraft i Danmark, august 2014
Udenlandsk arbejdskraft i Danmark, august 2014
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
UDENLANDSK ARBEJDSKRAFT<br />
I DANMARK<br />
August <strong>2014</strong>
UDENLANDSK ARBEJDSKRAFT<br />
I DANMARK<br />
© Dansk Arbejdsgiverforening<br />
Ansvarsh. red. Henning Gade<br />
Grafisk produktion: DA Forlag<br />
Tryk: DA Forlag<br />
Udgivet: August <strong>2014</strong>
Indhold<br />
1. Ind- og udvandring til <strong>Danmark</strong> 7<br />
2. Over 100.000 fra udlandet bor og<br />
arbejder i <strong>Danmark</strong> 11<br />
3. De fleste udlændinge, der arbejder<br />
i <strong>Danmark</strong>, er fra EU 15<br />
4. Flest udenlandske bygge- &<br />
anlægsvirksomheder registreret i <strong>Danmark</strong> 25<br />
5. Stigning i tilgangen af udenlandsk<br />
<strong>arbejdskraft</strong> siden 2011 29<br />
6. Højtuddannet <strong>arbejdskraft</strong> fra tredjelande 33<br />
7. <strong>Udenlandsk</strong>e medarbejdere og dansk<br />
økonomi 41<br />
8. Virksomheder ser på kompetencer<br />
hos udenlandske medarbejdere 47<br />
Litteraturliste 51
Ind- og udvandring til <strong>Danmark</strong>
Side 7<br />
1. Ind- og udvandring til <strong>Danmark</strong><br />
Siden midten af 1980’erne er både indvandringen til og udvandringen<br />
fra <strong>Danmark</strong> steget betydeligt. Indvandringen blandt 16-66-årige toppede<br />
midlertidigt i 2008 med godt 60.000 personer. Efter et kortvarigt<br />
fald er det igen steget til knap 70.000 personer i 2013. Udvandringen er<br />
jævnt stigende, og var i 2013 på knap 45.000 personer. I de seneste<br />
godt 26 år har der alle år været en stigende nettoindvandring til <strong>Danmark</strong>,<br />
jf. figur 1.<br />
Figur 1<br />
Flere indvandrer end udvandrer fra <strong>Danmark</strong><br />
70<br />
1.000 personer, 16-66-årige<br />
70<br />
60<br />
50<br />
Indvandrede<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
Udvandrede<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
Netto<br />
20<br />
10<br />
0<br />
-10<br />
0<br />
1983 1988 1993 1998 2003 2008 2013<br />
-10<br />
KILDE: <strong>Danmark</strong>s Statistik, Statistikbanken, VAN1AAR og VAN2AAR.<br />
Nettoindvandringen til <strong>Danmark</strong> lå op igennem 1990’erne til midten af<br />
2000’erne på omkring 7.000 personer om året. Siden 2007 er nettoindvandringen<br />
steget til i gennemsnit ca. 20.000 personer om året.<br />
Nettoindvandringen er steget kraftigt fra 2004, hvor de nye medlemslande<br />
i EU fik adgang til det danske arbejdsmarked, samtidig med at<br />
udvandringen er forholdsvis konstant.
Over 100.000 fra udlandet bor og<br />
arbejder i <strong>Danmark</strong>
Side 11<br />
2. Over 100.000 fra udlandet bor og arbejder i<br />
<strong>Danmark</strong><br />
Mens der boede og arbejdede ca. 109.000 udenlandske statsborgere i<br />
<strong>Danmark</strong> i 2012, var der samtidig omkring 80.000 danskere, der boede<br />
og arbejdede i udlandet. Der foregår således en betydelig arbejdsdeling<br />
på tværs af grænserne, og en stor gruppe danskere benytter sig også<br />
af den frie bevægelighed for <strong>arbejdskraft</strong>, jf. figur 2.<br />
Figur 2<br />
80.000 danskere arbejder i udlandet<br />
Personer, 1.000<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Danskere, der bor og arbejder i<br />
udlandet (25-64-årige)<br />
<strong>Udenlandsk</strong>e statsborgere med<br />
bopæl og lønindkomst i <strong>Danmark</strong><br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
ANM.: Ifølge tal fra <strong>Danmark</strong>s Statistik er der 119.514 25-64-årige danskere i udlandet pr. 1. jan.<br />
2013. Tallene er opgjort som personer med dansk oprindelse, der udvandrede mellem 1963<br />
og 2012, som ikke er kommet tilbage, og som vurderes at være i live. På baggrund af tal fra<br />
OECD antager Agenda, at udlandsdanskerne har en beskæftigelsesfrekvens på 70 pct. Tal<br />
for udenlandske statsborgere med bopæl og lønindkomst i <strong>Danmark</strong> er et gennemsnit for<br />
2012. Tallene er afrundede.<br />
KILDE: Agenda-artikel fra 29. januar <strong>2014</strong>.<br />
Antallet af udenlandske statsborgere med lønindkomst i <strong>Danmark</strong> i<br />
2013 var godt 120.000 fuldtidsbeskæftigede, heraf havde knap 95.000<br />
bopæl i <strong>Danmark</strong>, mens godt 27.000 var pendlere, jf. figur 3.
Side 12<br />
Figur 3<br />
122.000 udenlandske beskæftigede i <strong>Danmark</strong><br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
Fuldtidsbeskæftigede, 1.000<br />
Bopæl i <strong>Danmark</strong><br />
Pendlere<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
2008 2009 2010 2011 2012 2013<br />
0<br />
ANM.: Figuren indeholder personer, der har lønindkomst i <strong>Danmark</strong> og opholdsgrundlag enten<br />
pga. erhverv, studie eller har lønindkomst.<br />
KILDE: Jobindsats.dk.<br />
Antallet af udenlandske statsborgere med lønindkomst i <strong>Danmark</strong> har<br />
været let stigende siden 2008, som er det første år, tallet opgøres. Omvendt<br />
er antallet af pendlere faldet fra 2008-2010, for siden at vokse<br />
støt til lige under 2008-niveauet. Samlet set er antallet af pendlere faldet<br />
med godt 4.000 fuldtidsbeskæftigede.
De fleste udlændinge, der arbejder<br />
i <strong>Danmark</strong>, er fra EU
Side 15<br />
3. De fleste udlændinge, der arbejder i <strong>Danmark</strong>, er<br />
fra EU<br />
De fleste fuldtidsbeskæftigede udlændinge kom i 2013 fra EU-/EØSlande,<br />
som udgør over halvdelen af de fuldtidsbeskæftigede. Den næststørste<br />
kategori af udlændinge er fra tredjelande, der udgør knap 1/3.<br />
Færrest udlændinge kom fra Norden, jf. figur 4.<br />
Figur 4<br />
Flest beskæftigede udlændinge fra EU<br />
Fuldtidsbeskæftigede opdelt på nationalitet, 2013<br />
Nordiske lande:<br />
17.794<br />
Tredjelande:<br />
39.147<br />
Øvrige EU:<br />
65.500<br />
ANM.: Figuren indeholder personer, der har lønindkomst i <strong>Danmark</strong> og opholdsgrundlag enten<br />
pga. erhverv, studie eller har lønindkomst. Øvrige EU indeholder personer fra<br />
EU/EØS/EFTA uden for Norden.<br />
KILDE: Jobindsats.dk.<br />
Cirka 1/3 af den udenlandske <strong>arbejdskraft</strong> i <strong>Danmark</strong> har ophold til erhverv<br />
via én af de ordninger, der er rettet mod personer fra tredjelande.<br />
Godt 5 pct. er i <strong>Danmark</strong> for at studere, og arbejder ved siden af<br />
studiet, mens den resterende del er i <strong>Danmark</strong>, jf. tabel 1.
Side 16<br />
Tabel 1<br />
Hver tredje kommer fra tredjelande<br />
Opholdsgrundlag, bestand, 2013<br />
Fuldtidsbeskæftigede<br />
Opholdsgrundlag til erhverv i alt, heraf: 44.593<br />
- Lønarbejde og selvstændigt erhverv (EU) 28.116<br />
- Lønarbejde og selvstændigt erhverv (ikke EU) 3.358<br />
- Positivlisten og jobkortordningen 603<br />
- Specialister 90<br />
- Trainee 29<br />
- Greencard 2.024<br />
- Beløbsordningen 3.459<br />
- Koncernopholdstilladelse 206<br />
- Øvrige 6.708<br />
Opholdsgrundlag til studie 6.189<br />
Øvrige med lønindkomst 1) 67.262<br />
Fuldtidsbeskæftigede udlændinge i alt 122.515<br />
KILDE: Jobindsats.dk<br />
1) Andre udenlandske arbejdstagere, der ikke er omfattet af de nævnte grupper<br />
Reglerne for EU-/EØS-borgere gør det muligt at være i landet uden opholdstilladelse<br />
i op til 3 måneder, og op til 6 måneder, hvis personen<br />
søger arbejde.<br />
De beskæftigede udlændinges nationalitet afspejler sig i deres opholdsgrundlag.<br />
Således vil eksempelvis personer fra tredjelande bruge ordninger,<br />
der er direkte henvendt til dem.<br />
Siden 2010 er der blevet færre fuldtidsbeskæftigede fra Norden, mens<br />
antallet af fuldtidsbeskæftigede udlændinge fra både gamle og nye EUlande<br />
samt tredjelande er vokset, jf. tabel 2.
Side 17<br />
Tabel 2<br />
Flest beskæftigede fra EU-lande<br />
Fuldtidsbeskæftigedes nationalitet 2010 2011 2012 2013<br />
Norden 18.538 18.141 17.630 17.796<br />
Gamle EU-lande, ekskl. norden 24.258 26.021 27.625 28.348<br />
Nye EU-lande 22.396 28.315 32.551 36.757<br />
Tredjelande 35.497 36.678 37.967 39.165<br />
Fuldtidsbeskæftigede udlændinge i alt 100.780 105.484 115.772 122.515<br />
ANM.: Nye EU-lande er: Bulgarien, Cypern, Estland, Letland, Litauen, Malta, Polen, Rumænien,<br />
Slovakiet, Slovenien, Tjekkiet og Ungarn. Polen er med godt 15.000 fuldtidsbeskæftigede<br />
det enkeltland, hvorfra der er flest beskæftigede.<br />
KILDE: Jobindsats.dk.<br />
Hvor borgere fra de nye EU-lande kun udgjorde knap 10 pct. af CPRnummerregistreringer<br />
før 2004, er de efter 2007 den største gruppe på<br />
mere end 40 pct. Omvendt er det gået for borgere fra tredjelande, hvor<br />
andelen i samme periode er mere end halveret, og i 2007 udgør knap<br />
25 pct. CPR-nummerregistreringen af borgere fra de gamle EU-lande<br />
udgør en mere konstant andel, men er dog faldet efter 2007, jf. figur 5.<br />
Figur 5<br />
Flest østeuropæere arbejder i <strong>Danmark</strong><br />
Fuldtidsbeskæftigede opdelt på år for CPR-nummerregistrering, pct., 2013<br />
Nye EU-lande Gamle EU-lande2 Tredjelande<br />
60<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Før 2004<br />
2004-2006<br />
2007 og<br />
senere<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
KILDE: Jobindsats.dk.
Side 18<br />
Af de godt 122.000 fuldtidsbeskæftigede udlændinge, der har lønindkomst<br />
i <strong>Danmark</strong>, arbejder ca. 14 pct. i industrien. Sammenlagt med<br />
brancherne ”Rejsebureau, rengøring o.a. operationel service” samt<br />
”Sundhed og socialvæsen” er over 1/3 af den udenlandske <strong>arbejdskraft</strong><br />
beskæftiget i disse tre brancher. Næsten hver tiende har også fundet<br />
job inden for handel, jf. figur 6.<br />
Figur 6<br />
Flest udlændinge arbejder i industrien<br />
20<br />
16<br />
12<br />
8<br />
4<br />
Fuldtidsbeskæftigede opdelt på brancher, pct., 2013<br />
Beskæftigede udlændinge Alle beskæftigede<br />
15<br />
12<br />
9<br />
6<br />
3<br />
0<br />
0<br />
Industri<br />
Rejsebureau, rengøring<br />
o.a. operationel service<br />
Sundhed og<br />
socialvæsen<br />
Handel<br />
Landbrug, skovbrug og<br />
fiskeri<br />
Transport<br />
Hoteller og restauranter<br />
Undervisning<br />
Bygge og anlæg<br />
Videnservice<br />
Information og<br />
kommunikation<br />
Offentlig administration,<br />
forsvar og politi<br />
Andre serviceydelser<br />
mv<br />
Finansiering og<br />
forsikring<br />
Kultur og fritid<br />
Ejendomshandel og<br />
udlejning<br />
Råstofindvinding<br />
Energiforsyning<br />
Vandforsyning og<br />
renovation<br />
KILDE: Jobindsats.dk og <strong>Danmark</strong>s Statistik (lønmodtagerbeskæftigelsen).<br />
På DA-området udgør udlændinge ca. 6 pct. af den samlede beskæftigelse.<br />
Udlændingene er overrepræsenteret inden for arbejde på højt<br />
kvalifikationsniveau og ufaglært arbejde.<br />
Inden for fysik og<br />
elektroingeniører er<br />
mange udlændinge<br />
Udlændinge, som arbejder i jobfunktioner på højeste kvalifikationsniveau,<br />
er på DA-området typisk ansat inden for fysik og som elektronikingeniører.<br />
I de jobfunktioner er ca. hver syvende beskæftiget udlænding,<br />
jf. figur 7.
Side 19<br />
Figur 7<br />
Hver syvende inden for fysik er udlænding<br />
15<br />
Beskæftigede udlændinge i jobfunktion inden for ”Højt<br />
kvalifikationsniveau”, DA-området, pct., 2012<br />
15<br />
10<br />
10<br />
5<br />
5<br />
0<br />
Fysik<br />
Elektroingeniør<br />
Salg/<br />
marketing<br />
Ingeniør<br />
(andet)<br />
Software<br />
Finans m.v.<br />
Virks.adm.<br />
Ledelse af<br />
udv.fkt.<br />
Ledelse<br />
forretningsservice<br />
Øverste<br />
virksomheds<br />
ledelse<br />
0<br />
ANM.: Top 10-arbejdsfunktioner med flest fuldtidsbeskæftigede udlændinge ansat på DA-området<br />
inden for hovedarbejdsfunktion 1 og 2 (ledelse og arbejde på højt kvalifikationsniveau). 3-<br />
cifret arbejdsfunktionsniveau (disco). Tallene er uden personer registreret i RUT og inkluderer<br />
alle lønmodtagere ekskl. elever og unge.<br />
KILDE: Egne beregninger på Arbejdsmarkedsstyrelsens statistik om udenlandsk <strong>arbejdskraft</strong> og DA’s<br />
StrukturStatistik 2012.<br />
Udlændinge udgør en<br />
stor andel inden for<br />
rengøring og fremstilling<br />
af fødevarer<br />
På det ufaglærte område inden for DA-området udgør udlændinge en<br />
relativ stor andel af beskæftigelsen inden for rengøring og med fremstilling<br />
af fødevarer. Inden for rengøring er det over hver tredje job, der er<br />
besat af en udlænding, og inden for fremstilling af fødevarer er det<br />
hvert femte job, jf. figur 8.
Side 20<br />
Figur 8<br />
Hver tredje rengøringsjob er besat af udlænding<br />
100<br />
Beskæftigede i jobfunktioner inden for ”Operatør og transport m.v.” og<br />
”Andet manuelt”, DA-området, pct. 2012<br />
Dansk <strong>arbejdskraft</strong> <strong>Udenlandsk</strong> <strong>arbejdskraft</strong><br />
100<br />
80<br />
80<br />
60<br />
60<br />
40<br />
40<br />
20<br />
20<br />
0<br />
0<br />
Rengøring<br />
Operatørarb.<br />
(fødevarer)<br />
Tilberedning<br />
af mad<br />
Andet manuelt<br />
arbejde<br />
Manuelt<br />
produktionsarb.<br />
Transport- og<br />
lagerarb.<br />
Operatørarb.<br />
(metal)<br />
Monteringsarb.<br />
Manuelt byggeog<br />
anlæg m.v.<br />
Chauffør<br />
(bus/lastbil)<br />
ANM.: Top 10-arbejdsfunktioner med flest fuldtidsbeskæftigede udlændinge ansat på DA-området<br />
inden for hovedarbejdsfunktion 8 og 9 (Operatør, monterings-, transport og andet manuelt<br />
arbejde). 3-cifret arbejdsfunktionsniveau (disco). Tallene er uden personer registreret i RUT<br />
og inkluderer alle lønmodtagere ekskl. elever og unge.<br />
KILDE: Egne beregninger på Arbejdsmarkedsstyrelsens statistik om udenlandsk <strong>arbejdskraft</strong> og DA’s<br />
StrukturStatistik 2012.<br />
Omkring en ud af fem af de udlændinge, der arbejder i <strong>Danmark</strong>, er<br />
pendlere, primært fra <strong>Danmark</strong>s nabolande. Det er i overvejende grad<br />
personer fra Sverige, der pendler til <strong>Danmark</strong> for at arbejde, jf. tabel 3.
Side 21<br />
Tabel 3<br />
Arbejdsrelateret pendling til <strong>Danmark</strong><br />
Fuldtidspersoner, der pendler til<br />
<strong>Danmark</strong> for at arbejde<br />
2008 2013<br />
Sverige 10.059 7.732<br />
Tyskland 11.057 6.250<br />
Polen 5.876 5.238<br />
Litauen 808 1.927<br />
Rumænien 663 1.204<br />
Letland 249 540<br />
Øvrige EU/EØS/EFTA-lande 20.191 17.948<br />
Tredjelande 1.132 1.679<br />
Pendlere i alt 31.946 27.775<br />
KILDE: Jobindsats.dk<br />
I 2013 udgjorde svenskere således knap 28 pct. og tyskere 23 pct. af<br />
de fuldtidsbeskæftigede pendlere.<br />
Der er ligeledes relativt mange pendlere fra Polen. Antallet af tyske<br />
pendlere er nærmest halveret siden 2008. Pendlingen fra Sverige er<br />
ikke aftaget i nær så høj grad i perioden, men er også faldet. Grunden<br />
til det samlede fald ikke er så stort, er blandt andet, at pendlingen fra<br />
Litauen, Rumænien og Letland fordobles i perioden.
Flest udenlandske bygge- &<br />
anlægsvirksomheder registreret i <strong>Danmark</strong>
Side 25<br />
4. Flest udenlandske bygge- & anlægsvirksomheder<br />
registreret i <strong>Danmark</strong><br />
RUT-statistik for første<br />
gang i 2011<br />
<strong>Udenlandsk</strong>e virksomheder, herunder selvstændige, som midlertidigt<br />
udfører opgaver i <strong>Danmark</strong>, skal anmelde sig til registeret for udenlandske<br />
tjenesteydelser (RUT).<br />
I 2013 var der ifølge denne opgørelse 4.478 fuldtidspersoner og 4.150<br />
virksomheder anmeldt, jf. tabel 4.<br />
Tabel 4<br />
Flest bygge- & anlægsvirksomheder i RUT<br />
Anmeldelser til RUT-registret 2013, antal 2013<br />
Beskæftigede 19.300<br />
Fuldtidsbeskæftigede 4.478<br />
Virksomheder i alt, heraf: 4.150<br />
- Bygge og anlæg 2.586<br />
- Industri 506<br />
- Rejsebureau, rengøring o.a. operationel service 198<br />
- Landbrug 141<br />
- Andre brancher 719<br />
ANM.: Fra 2011 offentliggør Jobindsats opgørelser over antallet af udenlandske medarbejdere<br />
(lønmodtagere og selvstændige) og virksomheder, der er omfattet af RUT-registret.<br />
KILDE: Jobindsats.dk.<br />
Hovedparten af de registrerede virksomheder er inden for bygge- og<br />
anlægsbranchen, men også industrien har mange registrerede virksomheder.
Stigning i tilgangen af udenlandsk<br />
<strong>arbejdskraft</strong> siden 2011
Side 29<br />
5. Stigning i tilgangen af udenlandsk <strong>arbejdskraft</strong><br />
siden 2011<br />
I 2006 fik godt 18.000 udlændinge papir på at kunne arbejde i <strong>Danmark</strong>.<br />
I 2008 på toppen af højkonjunkturen var dette tal steget til næsten<br />
30.000 personer. Efter et fald i tilgangen lå tallet på omkring<br />
22.000 i 2013, hvilket specielt kan tilskrives øget tilgang fra nye EUlande<br />
og Asien, jf. tabel 5.<br />
Tabel 5<br />
Meddelte arbejdstilladelser<br />
og opholdsbeviser til<br />
arbejde og selvstændig<br />
erhvervsdrivende<br />
Tilgang af udenlandsk <strong>arbejdskraft</strong><br />
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013<br />
Gamle EU-lande 3.661 4.975 4.506 3.383 3.084 2.905 3.216 3.757<br />
Nye EU-lande 11.980 14.754 19.764 8.328 7.698 8.704 9.905 10.923<br />
Øvrige vestlige lande 1.109 1.505 2.067 2.082 1.757 1.690 1.566 1.813<br />
Sydamerika & Afrika 242 384 455 540 734 597 442 726<br />
Asien 1.305 2.520 2.859 3.512 5.141 4.048 3.799 5.165<br />
Øvrige lande 5 5 7 14 13 21 22 8<br />
Tilgang i alt 18.302 24.142 29.657 17.858 18.424 17.961 18.948 22.388<br />
ANM.: Personer mellem 16 og 70 år indgår i opgørelserne. . Tilgangen af udenlandske borgere omfatter personer, der i den valgte<br />
periode har fået meddelt arbejdstilladelser og opholdsbeviser.<br />
KILDE: Jobindsats.dk.<br />
Der findes en række ordninger for udlændinges adgang til det danske<br />
arbejdsmarked. Ordningerne afhænger af, om man er EU-borger eller<br />
fra tredjelande. De fleste af de personer, der er kommet til <strong>Danmark</strong> for<br />
at arbejde siden 2006 kommer fra andre EU-lande, herunder særligt de<br />
nye EU-lande. Selv om tilgangen fra denne gruppe faldt mest under<br />
krisen, er den siden vokset hurtigst.<br />
I takt med at nye adgangsordninger er kommet til, er der et voksende<br />
antal arbejdstagere, der kommer til <strong>Danmark</strong> via f.eks. beløbsordningen,<br />
greencard, koncernopholdstilladelser m.v. Omvendt er brugen af<br />
ordningerne for specialister og trainees reduceret i samme periode, jf.<br />
tabel 6.
Side 30<br />
Tabel 6<br />
Arbejdsrelateret indvandring på opholdsgrundlag<br />
Tilgang, personer 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013<br />
Lønarbejde og selvstændig erhv.<br />
(EU)<br />
Lønarbejde og selvstændig erhv.<br />
(ikke EU)<br />
15.508 19.638 24.220 11.687 10.779 11.605 13.095 14.656<br />
1.333 2.329 2.581 2.565 2.316 2.049 1.611 1.810<br />
Positivlisten og jobkortordningen 858 1.697 1.081 195 90 89 70 85<br />
Beløbsordningen . . 1.346 2.026 1.796 2.206 2.267 2.873<br />
Specialister 439 312 143 15 15 3 3 1<br />
Trainee 181 177 145 85 17 . 56 72<br />
Greencard . . 186 1.114 3.060 1.389 1.216 2.326<br />
Koncernopholdstilladelse . . 1 199 353 555 632 578<br />
Øvrige . . 6 23 49 108 30 36<br />
Opholdsgrundlag i alt 18.302 24.142 29.657 17.858 18.424 17.961 18.948 22.388<br />
ANM.: Tabellen indeholder personer, der har opholdsgrundlag til erhverv. Tabellen indeholder ikke studerende med lønindkomst og<br />
er altså ikke direkte sammenlignelig med opgørelserne over bestanden af fuldtidspersoner ovenfor.<br />
KILDE: Jobindsats.dk.
Højtuddannet <strong>arbejdskraft</strong> fra tredjelande
Side 33<br />
6. Højtuddannet <strong>arbejdskraft</strong> fra tredjelande<br />
Kun personer fra<br />
tredjelande<br />
Personer, der er i <strong>Danmark</strong> fra tredjelande via en af følgende ordninger:<br />
Positivlisten og jobkortordningen, specialister, greencard, beløbsordningen<br />
og koncernopholdstilladelse defineres i denne rapport som højtuddannet<br />
<strong>arbejdskraft</strong> fra tredjelande.<br />
I 2013 var der i alt knap 6.500 højtuddannede fuldtidspersoner i <strong>Danmark</strong>.<br />
Det svarer til 16 pct. af den samlede fuldtidsbeskæftigelse fra<br />
tredjelande. Hvilket er en stigning på godt 2.000 personer siden 2011,<br />
og samtidig en forøgelse af andelen fra 12 til 16 pct.<br />
Boks 1<br />
Kort om gældende adgangsregler for højtuddannede<br />
Beløbsordningen i jobkortordningen indebærer, at udlændinge,<br />
der er tilbudt et job med en løn over et vist beløb – p.t. 375.000<br />
kr. inkl. pension – har særlig let adgang til det danske arbejdsmarked.<br />
Udlændingen skal have en jobkontrakt, hvor løn- og ansættelsesvilkårene<br />
skal være sædvanlige efter danske forhold.<br />
Positivlisten i jobkortordningen betyder, at udlændinge, der har<br />
fået arbejde inden for et område, hvor der er mangel på <strong>arbejdskraft</strong>,<br />
har særlig let adgang til det danske arbejdsmarked, hvis<br />
erhvervet/uddannelsen er opført på positivliste. Positivlisten omfatter<br />
uddannelser fra bachelorniveau og mellemlange - til videregående<br />
uddannelser. Udlændingen skal have en jobkontrakt eller<br />
et jobtilbud, hvor løn- og ansættelsesvilkårene skal være sædvanlige<br />
efter danske forhold.<br />
Greencard-ordningen bevirker, at det er muligt at få en opholdstilladelse<br />
for at søge job i <strong>Danmark</strong>. En opholdstilladelse efter<br />
greencard-ordningen gives efter en individuel vurdering på<br />
baggrund af et pointsystem. For at kunne få opholdstilladelse efter<br />
greencard-ordningen, skal ansøgeren opnå mindst 100 point.<br />
Pointene tildeles efter 5 kriterier: Uddannelse, sprogfærdigheder,<br />
arbejdserfaring, tilpasningsevne og alder.<br />
Koncernvisum-ordningen indebærer, at virksomheder, der er<br />
etableret i <strong>Danmark</strong>, kan hente udenlandske medarbejdere med<br />
særlige evner eller kvalifikationer fra udenlandske dele af virksomheden<br />
til <strong>Danmark</strong> i forbindelse med opgaver af innovativ,<br />
projektmæssig eller uddannelsesmæssig karakter.<br />
En medarbejder fra en udenlandsk del af virksomheden kan få en<br />
koncernopholdstilladelse i <strong>Danmark</strong> og herefter inden for gyldighedsperioden<br />
skiftevis arbejde i <strong>Danmark</strong> og i udlandet, uden at<br />
opholdstilladelsen bortfalder.
Side 34<br />
I juni <strong>2014</strong> blev der indgået en bred politisk aftale om international rekruttering<br />
fra tredjelande mellem regeringen, V, K, DF, LA og SF. Aftalen<br />
skal i efteråret <strong>2014</strong> udmøntes i lovgivning og bekendtgørelser og<br />
forventes at træde i kraft 1. januar 2015.
Side 35<br />
Boks 2<br />
Kort om den politiske aftale:<br />
Der indføres en fasttrack-ordning for danske virksomheder og<br />
udenlandske virksomheders afdelinger i <strong>Danmark</strong>, der er omfattet<br />
af kollektiv overenskomst eller erklærer på tro og love, at ansættelse<br />
af udlændinge sker på sædvanlige danske vilkår. Virksomheden<br />
skal have mindst 20 ansatte, må ikke være omfattet af<br />
arbejdskonflikt, ikke have alvorlige udeståender med Arbejdstilsynet,<br />
ikke være straffet for overtrædelse af udlændingeloven og<br />
skal have deltaget i et vejledningsmøde med myndighederne.<br />
Virksomheder, der opfylder kravene, bliver certificeret for en 4-<br />
årig periode og kan derved få adgang til at ansætte berettigede<br />
tredjelandsstatsborgere med det samme og ordne papirarbejdet<br />
senere. Fasttrack-ordningen giver mulighed for ophold til arbejde<br />
efter beløbsordningen på 375.000 kr. og til en gang om året at<br />
ansætte til korttidsophold på 3 måneder.<br />
Koncernopholdstilladelsesordningen bortfalder.<br />
Jobkortordningen fortsætter uændret, dvs. beløbsordningen<br />
med en bruttobeløbsgrænse på 375.000 kr. og positivlisten.<br />
Greencard-ordningen målrettes. Bl.a. ændres pointmodellen<br />
med anden vægtning af kriterierne, og nogle udgår, og perioden<br />
for tildeling af green card forkortes til 2 år, og der stilles krav om<br />
en indkomst efter 1. år på 50.000 kr. og efter 2. år på ca.<br />
315.000 kr. for fortsat tildeling. Greencard-holderen skal forsørge<br />
sig selv og må ikke modtage ydelser efter Lov om aktiv socialpolitik.<br />
Der etableres en nyt etableringskort, hvor internationale dimittender,<br />
der afslutter en dansk kandidat- eller ph.d.-grad, får<br />
mulighed for at opholde sig 2 år i landet. Personen skal være selvforsørgende<br />
og må ikke modtage hjælp efter lov om aktiv socialpolitik<br />
eller få dagpenge på dimittendvilkår.<br />
Ens vilkår omkring studiearbejde for internationale studerende.<br />
Det betyder, at internationale studerende kan arbejde 20<br />
timer om ugen i stedet for som i dag 15 timer om ugen.<br />
Målretning af ordningen ”Øvrigt lønarbejde”, hvorefter faglærte<br />
og ufaglærte fra tredjelandes adgang til det danske arbejdsmarked<br />
begrænses væsentligt.<br />
Indførelse af en forsøgsordning – en start up ordning - på tre<br />
år, hvor 50 iværksættere om året kan få tilladelse, hvis de har<br />
en godkendt forretningsplan.<br />
En række forenklinger omkring forskeres og studerendes muligheder<br />
for adgang til ophold i <strong>Danmark</strong>.<br />
I bruttoskatteordningen for forskere og nøglemedarbejdere<br />
nedsættes beløbsgrænsen fra 70.600 kr. til 60.600 kr. månedligt.
Side 36<br />
Indførelse af en række administrative lettelser, bl.a. omkring<br />
CPR-numre, gebyrberegning og indgivelse af ansøgninger.<br />
En indgang til ”myndighedsdanmark” gennem International<br />
Service (ICS-centre).<br />
Højere bøder for ulovlig beskæftigelse af udlændinge.<br />
Mulighederne for at hjælpe virksomheder, som uforvarende<br />
kommer til at overtræde udlændingeloven ved ansættelser,<br />
skal analyseres, bl.a. om skattekortet skal påføres opholdsgrundlag.<br />
Mere effektiv kontrol med beskæftigelsen af udlændinge.<br />
Blandt de højtuddannede arbejdede omkring 17 pct. inden for information<br />
og kommunikation. To andre brancher, der også tiltrækker en stor<br />
andel af den højtuddannede <strong>arbejdskraft</strong>, er industrien og videnservice.<br />
Brancher, der tiltrækker mindre andele af højtuddannet <strong>arbejdskraft</strong>, er<br />
blandt andre offentlig administration, samt landbrug, skovbrug og fiskeri,<br />
jf. figur 9.<br />
Figur 9<br />
Højtuddannede arbejder med kommunikation<br />
Højtuddannede udlændinge, fuldtidsbeskæftigede , pct., 2013<br />
20<br />
20<br />
15<br />
15<br />
10<br />
10<br />
5<br />
5<br />
0<br />
Information og<br />
kommunikation<br />
Industri<br />
Videnservice<br />
Hoteller og restauranter<br />
Transport<br />
Rejsebureau, rengøring<br />
o.a. operationel service<br />
Handel<br />
Undervisning<br />
Sundhed og<br />
socialvæsen<br />
Finansiering og<br />
forsikring<br />
Råstofindvinding<br />
Kultur og fritid<br />
Andre serviceydelser<br />
m.v.<br />
Energiforsyning<br />
Offentlig administration<br />
m.v.<br />
Landbrug, skovbrug og<br />
fiskeri<br />
0<br />
ANM.: Højtuddannede er defineret som beskæftigede på følgende opholdsgrundlag: Positivlisten<br />
og jobkortordningen, specialister, greencard, Beløbsordningen samt koncernopholdstilladelse.<br />
Figuren indeholder personer, der har ophold til erhverv og lønindkomst i<br />
<strong>Danmark</strong>. Ekskl. uoplyst erhverv (knap 3 pct. af de fuldtidsbeskæftigede).<br />
KILDE: Jobindsats.dk.
Side 37<br />
Næsten 25 pct. af de højtuddannede indvandrere fra tredjelande kom<br />
fra Indien. Andre store grupper af højtuddannede indvandrere er fra<br />
Kina (ca. 14 pct.), USA (ca. 10 pct.), men også Pakistan bidrager med<br />
næsten 10 pct., jf. tabel 7.<br />
Tabel 7<br />
Flest højtuddannede fra Indien<br />
Personer, der har<br />
ophold til erhverv<br />
og lønindkomst i<br />
<strong>Danmark</strong>, 2013<br />
Antal fuldtidsbeskæftigede<br />
Pct.<br />
Indien 1.490 23,2<br />
Kina 899 14,0<br />
USA 620 9,7<br />
Pakistan 616 9,6<br />
Rusland 236 3,7<br />
Ukraine 219 3,4<br />
Tyrkiet 103 1,6<br />
Filippinerne 78 1,2<br />
Brasilien 74 1,2<br />
Thailand 37 0,6<br />
Øvrige tredjelande 2.040 31,8<br />
Tredjelande i alt 6.411 100,0<br />
ANM.: Højtuddannede er defineret som beskæftigede på følgende opholdsgrundlag: Positivlisten<br />
og jobkortordningen, specialister, greencard, Beløbsordningen samt koncernopholdstilladelse.<br />
KILDE: Jobindsats.dk.<br />
Andelen, der kommer fra Indien, er faldet lidt, mens andelen, der<br />
kommer fra Kina, er steget. Derudover har andelene været relativt konstante<br />
over de seneste par år for alle lande.
<strong>Udenlandsk</strong>e medarbejdere og dansk<br />
økonomi
Side 41<br />
7. <strong>Udenlandsk</strong>e medarbejdere og dansk økonomi<br />
Samlet set bidrager alle indbyggere i <strong>Danmark</strong> negativt til de offentlige<br />
kasser, idet de samlede skattebetalinger over et livsforløb ikke overstiger<br />
de offentlige udgifter i form af sundhed, uddannelse m.v.<br />
Generelt set er danskeres og ikke-vestlige indvandreres bidrag til den<br />
offentlige økonomi negativ, idet de samlede skattebetalinger over et<br />
livsforløb er mindre end de offentlige udgifter til f.eks. sundhed og uddannelse,<br />
jf. tabel 8.<br />
Tabel 8<br />
Vestlige indvandrere bidrager positivt<br />
Gennemsnitligt nettobidrag (nutidsværdi)<br />
pr. personår. 2013-niveau<br />
Kr.<br />
Danske statsborgere -6.000<br />
Ikke-vestlige indvandrere -17.000<br />
Vestlige indvandrere 19.000<br />
Alle -5.000<br />
ANM.: Vestlige lande er EU, Andorra, Australien, Canada, Island, Liechtenstein, Monaco, New<br />
Zealand, Norge, San Marino, Schweiz, USA og Vatikanstaten. Nutidsværdien er fundet<br />
ved at diskontere fremtidige indtægter og udgifter med DREAM’s vækstkorrigerede realrente<br />
efter skat. Som følge af bl.a. diskontering, sammensætning af befolkning og afgrænsningen<br />
af landene i opgørelsen er det ikke muligt at sammenligne de langsigtede<br />
effekter med effekterne fra en her-og-nu-beregning. Det er ikke muligt i DREAMmodellen<br />
at foretage fremskrivningen særskilt for indvandrere fra Østeuropa.<br />
KILDE: DA’s grundforløb i DREAM.<br />
Indvandrere fra vestlige<br />
lande bidrager<br />
positivt til de offentlige<br />
kasser<br />
Modsat det generelle billede, bidrager vestlige indvandrere med 19.000<br />
kr. om året til offentlige kasser. En person med dansk herkomst trækker<br />
6.000 kr., og ikke-vestlige indvandrere trækker i gennemsnit<br />
17.000 kr. mere årligt, end de bidrager med.<br />
Indvandringen fra vestlige lande har en positiv effekt på finansieringen<br />
af den offentlige sektor, fordi de kommer til <strong>Danmark</strong> i en alder, hvor<br />
de har taget en uddannelse, og en stor del af dem arbejder og bidrager<br />
med skat. De samlede indtægter i form af skat bliver dermed højere<br />
end de udgifter, der er til indvandrerne i form af sundhedsudgifter m.v.<br />
Størsteparten af den <strong>arbejdskraft</strong>, der kommer til <strong>Danmark</strong>, og dermed<br />
bidrager positivt til den offentlige sektor, er i aldersgruppen 25-39 år,<br />
jf. figur 10.
Side 42<br />
Figur 10<br />
<strong>Udenlandsk</strong>e medarbejdere er yngre end danske<br />
Andel af fuldtidsbeskæftigede, pct., 2012<br />
25<br />
<strong>Udenlandsk</strong><br />
Dansk<br />
25<br />
20<br />
20<br />
15<br />
15<br />
10<br />
10<br />
5<br />
5<br />
0<br />
16-19<br />
år<br />
20-24<br />
år<br />
25-29<br />
år<br />
30-34<br />
år<br />
35-39<br />
år<br />
40-44<br />
år<br />
45-49<br />
år<br />
50-54<br />
år<br />
55-59<br />
år<br />
60-64<br />
år<br />
65+<br />
år<br />
0<br />
ANM.: Dansk <strong>arbejdskraft</strong>s aldersinddeling er for 1. kvartal 2012.<br />
KILDE: Egne beregninger på baggrund af jobindsats.dk og <strong>Danmark</strong>s Statistik (BfL).<br />
Østeuropæisk <strong>arbejdskraft</strong><br />
er en god<br />
forretning<br />
Fokuserer man alene på østeuropæiske indvandrere, går samme positive<br />
billede igen. Her og nu bidrager indvandrere fra Østeuropa med<br />
16.000 kr. pr. person til den danske statskasse netto. I gennemsnit<br />
modtager danskere derimod 6.000 kr. mere fra offentlige kasser, end<br />
de bidrager med, jf. figur 11.
Side 43<br />
Figur 11<br />
Østeuropæere skæpper i statskassen<br />
Nettobidrag til offentlige finanser, 1.000 kr., pr. helårsperson, 2012/2013,<br />
(<strong>2014</strong>-priser)<br />
20<br />
20<br />
15<br />
15<br />
10<br />
10<br />
5<br />
5<br />
0<br />
0<br />
-5<br />
-5<br />
-10<br />
Danskere<br />
Østeuropæere<br />
-10<br />
ANM.: Østeuropæere er statsborgere fra Polen, Ungarn, Estland, Litauen, Slovenien, Tjekkiet, Slovakiet,<br />
Bulgarien, Letland og Rumænien. Danskere er personer med dansk statsborgerskab<br />
(herunder også indvandrere og efterkommere, der er danske statsborgere).<br />
KILDE: Agenda (<strong>2014</strong>).. (Egne beregninger på <strong>Danmark</strong>s Statistiks Indkomstregister 2012, Vandringsregistret,<br />
Befolkningsregistret 1. januar 2012 og 1. januar 2013 samt DREAM).<br />
Den udenlandske <strong>arbejdskraft</strong>, som kommer til <strong>Danmark</strong>, har en høj<br />
beskæftigelsesfrekvens og er på den måde bidragsydere til velfærdssamfundet.<br />
Det er kun en lille del af indvandrerne, som modtager overførselsindkomster.<br />
Vestlige indvandrere i<br />
højere grad i beskæftigelse<br />
eller uddannelse<br />
end danskere<br />
Mens danske statsborgere i alderen 16-64 år var i beskæftigelse, under<br />
uddannelse eller selvforsørget i 75 pct. af 2012, var det tilsvarende tal<br />
89 pct. for indvandrere fra EU-lande, der indvandrede til <strong>Danmark</strong> i<br />
perioden 2008 til 2012, jf. tabel 9.
Side 44<br />
Tabel 9<br />
Indvandrere er mindre offentligt forsørgede<br />
16-64-årige, 2012, pct. Danskere EU-lande<br />
Beskæftigede, under uddannelse og<br />
selvforsørgede<br />
Indvandret i perioden<br />
2008-2012<br />
Ikke-EUlande<br />
75 90 78<br />
Bruttoledige 5 6 14<br />
Øvrig midlertidig offentlig forsørgelse 8 4 8<br />
Permanent offentlig forsørgelse 11 0 1<br />
I alt 100 100 100<br />
ANM.: Tallet angiver indvandrere, der er kommet til <strong>Danmark</strong> siden 2008 og fortsat er i landet<br />
primo 2012, og hvordan de fordeler sig på forskellige ydelsestyper i 2012 sammenlignet<br />
med danskere i aldersgruppen 16-64 år. Efterkommere og indvandrere, indvandret før<br />
2008, er udeladt af tabellen. Indvandrere, der er udvandret i løbet af 2012, er medtaget<br />
i de uger, hvor de er i landet.<br />
KILDE: Egne beregninger på baggrund af <strong>Danmark</strong>s Statistiks vandringsdata og Beskæftigelsesministeriets<br />
DREAM-register.<br />
Indvandrere mindre<br />
offentligt forsørget<br />
Samtidig var de to grupper ledige i nogenlunde samme omfang, mens<br />
danske statsborgere i langt højere grad er på midlertidig eller permanent<br />
offentlig forsørgelse. Indvandrere fra ikke-EU lande har en lidt højere<br />
ledighedsgrad end de øvrige grupper, men er i beskæftigelse, selvforsørgelse<br />
eller under uddannelse i lidt højere grad end danske statsborgere.
Virksomheder ser på kompetencer<br />
hos udenlandske medarbejdere
Side 47<br />
8. Virksomheder ser på kompetencer hos udenlandske<br />
medarbejdere<br />
Virksomheder ansætter typisk udenlandske medarbejdere, fordi de har<br />
specifikke kompetencer, og der er mangel på kvalificeret <strong>arbejdskraft</strong> i<br />
<strong>Danmark</strong>.<br />
Derimod spiller lønnen ifølge virksomhederne en mindre rolle, jf. figur<br />
12.<br />
Figur 12<br />
Kompetencer og <strong>arbejdskraft</strong>mangel tæller<br />
Svar på spørgsmål: ”Hvilke af følgende muligheder indgår i<br />
virksomhedernes motivation for at ansætte udenlandske medarbejdere?”,<br />
pct., 2013<br />
40<br />
40<br />
30<br />
30<br />
20<br />
20<br />
10<br />
10<br />
0<br />
Specifikke<br />
kompetencer<br />
Mangel på dansk<br />
<strong>arbejdskraft</strong><br />
Tidligere erfaring<br />
Fleksibilitet ift.<br />
arbejdstid<br />
Billigere<br />
lønomkostninger<br />
0<br />
ANM.: Svar fra 502 virksomheder med udenlandske medarbejdere. Se i øvrigt DA’s Arbejdsmarkedsrapport<br />
2013.<br />
KILDE: Epinion for DA, november 2013.<br />
Virksomheder med<br />
udenlandske medarbejdere<br />
er tilfredse<br />
Der er samtidig stor tilfredshed med udenlandske medarbejdere hos de<br />
virksomheder, som beskæftiger udenlandske medarbejdere. virksomhederne<br />
vurderer, at de udenlandske medarbejdere er fleksible i forhold<br />
til arbejdstid og har stort engagement – sammenlignet med deres danske<br />
kollegaer, jf. figur 13.
Side 48<br />
Figur 13<br />
Virksomheder tilfredse med udlændinge<br />
Svar på spørgsmål: ”Hvordan er virksomhedernes erfaringer med<br />
udenlandske medarbejdere sammenlignet med danske?” pct., 2013<br />
100<br />
Bedre Tilsvarende Dårligere<br />
100<br />
75<br />
75<br />
50<br />
50<br />
25<br />
25<br />
0<br />
Fleksibilitet ift.<br />
arbejdstid<br />
Engagement Produktivitet Overordnede<br />
erfaringer<br />
Fagligt niveau<br />
0<br />
ANM.: Se i øvrigt DA’s Arbejdsmarkedsrapport 2013.<br />
KILDE: Epinion for DA, november 2013.<br />
3 ud af 4 udlændinge<br />
arbejder på overenskomst<br />
<strong>Udenlandsk</strong>e medarbejdere på DA-området er omfattet af en kollektiv<br />
overenskomst i omtrent samme omfang som deres danske kollegaer.<br />
Samlet set kan det skønnes, at tre ud af fire udenlandske lønmodtagere<br />
er omfattet af overenskomst, tabel 10.<br />
Tabel 10<br />
Udlændinge typisk OK-dækket<br />
Andel med overenskomst, pct., 2012<br />
Alle lønmodtagere<br />
<strong>Udenlandsk</strong>e<br />
lønmodtagere<br />
Privat sektor 74 66<br />
- DA 88 84<br />
Alle fuldtidsbeskæftigede 84 74<br />
ANM.: Opgørelsen er ekskl. de udlændinge, der arbejder i en udenlandsk virksomhed i <strong>Danmark</strong><br />
og er registreret gennem det såkaldte RUT-register, da disse personer ikke har et<br />
cpr-nummer og derfor ikke kan knyttes til en sektor/overenskomst. Det drejer sig om<br />
knap 5.000 fuldtidsbeskæftigede, hvor den overvejende del (ca. 3.000) arbejder i bygge-<br />
og anlægsbranchen. Se desuden DA’s Arbejdsmarkedsrapport 2013 for metode.<br />
KILDE: Specialkørsel fra <strong>Danmark</strong>s Statistik (Beskæftigelsen for Lønmodtagere), Specialkørsel<br />
fra Arbejdsmarkedsstyrelsen, DA, Eurostat og egne beregninger.
Litteraturliste
Side 51<br />
Litteraturliste<br />
Dansk Arbejdsgiverforening (<strong>2014</strong>), Arbejdsmarkedsrapport 2013, København.<br />
Agenda (<strong>2014</strong>), Østeuropæere er en gevinst for statskassen, den 10.<br />
april <strong>2014</strong>, København.