Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
heder for institutionelt at indrette den nationale implementering på en<br />
måde,der tilgodeså forskellige nationale konstellationer.Det har i nogle lande<br />
ført til en vidtgående markedsåbning på nogle områder, mens ændringerne<br />
på andre områder har været beskedne (Eising, 2000; Eising & Jabko,<br />
2001;Gilardi,2001b;Levi-Faur,1999).Et ofte fremhævet eksempel er Frankrig,der<br />
har et ry for effektivt at blokere for økonomiske liberaliseringer,som<br />
omfatter det franske marked, og som er det medlemsland, der hyppigst<br />
krænker spillereglerne i Det indre Marked (The Economist, 27.1. 2002).<br />
EUROPÆERE ELLER D ANSKE EMBEDSMÆND<br />
Det særlige ved EU-samarbejdet er dets supranationale institutioner og<br />
deres omfattende og intense samspil med nationale embedsmænd og<br />
eksperter.De to forhold indtog samtidig en central plads i den neo-funktionalistiske<br />
teori om international integration.Der var grundlæggende tale<br />
om en politisk læringslogik,hvis første led var de politiske og administrative<br />
aktørers reorientering af deres strategier mod de supranationale institutioner,<br />
og hvis andet led var overførslen af loyaliteten til dem.Dermed var en<br />
ny europæisk identitet skabt (Haas, 1958: 283-317).Mens første led i ræsonnementet<br />
i høj grad har stået sig empirisk,ligger det tungere med andet led.<br />
Det har dog ikke taget livet af spill-over hypotesen, som optræder i nye<br />
udgaver, der i stedet lægger vægt på samarbejdets socialiserende effekter i<br />
forhold til de embedsmænd,der deltager i arbejdsgrupper og komitéer (Se<br />
f.eks.Lewis, 2000).Hvor neo-funktionalismen kombinerede en rationel og<br />
en sociologisk logik,lægger den nyere litteratur alene vægt på socialiseringens<br />
identitetsskabende effekter. Denne rent teoretiske interesse finder en<br />
parallel i praktikernes vedholdende interesse for skabelsen af en europæisk<br />
embedsmandsstand med en selvstændig „esprit de corps“ (Page, 1997:134-138).<br />
Der er få empiriske undersøgelser af problemstillingen.Samtidig kan man<br />
ikke slutte fra analyser af holdninger og adfærd hos EU-embedsmænd med<br />
forskellig national baggrund. For det første ved man fra empiriske tests af<br />
teorien om repræsentativt bureaukrati,at embedsmændenes baggrund ikke<br />
har nogen stor indflydelse på dem (Egeberg, 1996, 1999). Hvad enten<br />
udgangspunktet er sociologisk eller rationel teori, arbejder de nu for en<br />
organisering med en stærk socialiseringskapacitet,alternativt stærke incitamenter.Det<br />
gør imidlertid kun spørgsmålet om effekten af embedsmændenes<br />
aktive involvering i samarbejde og forhandlinger på EU-niveau mere<br />
interessant.Der er her tale om embedsmænd,hvis ansættelse og karriere er<br />
89