Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
for samarbejdet om retlige og indre anliggender er der derfor fortsat en forventning<br />
om,at Udenrigsministeriet foruden at være koordinerende også<br />
kan optræde som aktiv sparringspartner på EU-politikken.<br />
For det femte er procedurerne på samme måde i forhold til Folketinget og<br />
interesseorganisationerne passet til.Det gælder specielt i forhold til Folketinget,<br />
hvor man i løbet af 1990’erne har tilstræbt en tilpasning af procedurerne<br />
til de institutionelle reformer, der er sket inden for EU.Tilpasningen<br />
siden 1990’erne indebærer, at Europa-udvalget og partierne ikke så meget<br />
optræder som kontrollanter i forhold til regeringen,men at regeringen snarere<br />
søges inddraget i en fælles formulering af dansk EU-politik.<br />
For det sjette har interesseorganisationerne på en lang række områder<br />
altid været ganske tæt inddraget i formuleringen og gennemførelsen af<br />
dansk EU-politik.I 1993 formaliserede man imidlertid inddragelsen af disse.<br />
Der lå heri en parallel bestræbelse på at sikre,at der i alle faser af EU-beslutningsprocessen<br />
er tilstrækkelig politisk tilslutning til de synspunkter, som<br />
den danske regering fører frem,og de politiske og administrative beslutninger,<br />
som den accepterer. Logikken i Udenrigsministeriet var, at det for<br />
mindretalsregeringer som de danske er vigtigt at sikre sig en tidlig opbakning<br />
til den danske politik, og at denne gevinst ikke blev opvejet af nedsat<br />
manøvredygtighed i forhandlingerne i EU-regi.<br />
For det syvende viser tilpasningsdygtigheden sig også i valget af arbejdsgange.Møder<br />
bliver holdt efter behov,og skriftlige procedurer såsom konferering<br />
via e-mail har udviklet sig.Den samme fleksibilitet inden for en stabil<br />
struktur og inden for uændrede formelle procedurer kendetegner regeringens<br />
udenrigspolitiske udvalg (det tidligere fællesmarkedsudvalg).Formaliseringen<br />
gør imidlertid,at der eksisterer procedurer,som man er i stand til at<br />
aktivere,hvis sagernes art eller intern uenighed tilsiger det.<br />
Koordinationssystemets tilblivelse og udvikling skal ses i lyset af de faktorer,<br />
som er diskuteret i afsnittet om tilpasningens politiske logik.I historisk<br />
perspektiv er koordinationssystemet nyt og som sådan svaret på en udfordring,<br />
som deltagelsen i EF/EU stillede ikke bare regering og administration,men<br />
hele det danske politiske system overfor. Det var en opgave, hvis<br />
løsning ingen anfægtede,men samtidig et problem med flere løsninger.<br />
Det gjorde dog langtfra,at man stod over for et frit valg.Årsagen til det<br />
sidste var for det første, at man skulle indbygge koordinationssystemet i et<br />
regerings- og forvaltningssystem,som var ganske decentraliseret,idet ressortministerierne<br />
altid har haft stor autonomi.For det andet var der op igennem<br />
1960’erne lagt et spor, idet forberedelsen af både den første og den<br />
82