Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
DEN POLITISKE K OBLING<br />
Deltagelsen i den europæiske integration har fra første færd haft stor politisk<br />
bevågenhed. En grund var, at de substantielle konsekvenser var tunge,<br />
hvad enten målet var at sikre dansk erhvervsliv de bedst mulige afsætningsog<br />
støttevilkår eller at fremme og beskytte særlige politiske positioner<br />
inden for f.eks. arbejdsmarkeds- eller miljøpolitikken. En anden grund var,<br />
at dansk deltagelse var stærkt kontroversiel, da Danmark i 1961 i første<br />
omgang søgte om optagelse, og at den siden har været det. Dermed har det<br />
altid været afgørende ikke bare for regeringen, men også for organisationerne<br />
og de politiske partier at sikre en effektiv afstemning af dansk politik<br />
i en EU-sammenhæng med såvel de berørte sektorinteresser som den<br />
delikate balance mellem pro-europæere og EU-skeptikere og -modstandere.<br />
Det er altså et spørgsmål om politisk og administrativ koordination. Som<br />
sådan har det altid været mere kompliceret end mange andre lignende problemer<br />
i regeringen og centraladministrationen.Spørgsmålet var nemlig<br />
ikke bare, hvordan man kunne samordne dansk politik på tværs af de ministerielle<br />
ressorts.Det var også,hvordan man sikrede en samordning mellem<br />
de positioner, som ministrene og deres embedsmænd fremførte, når man i<br />
EU-regi forberedte og forhandlede ny og ændret politik med de i baglandet<br />
fremherskende synspunkter. De sidste skulle gerne kunne acceptere de<br />
resultater, som de første kom hjem med, når et direktiv, et tilskud eller en<br />
fælles pris var forhandlet på plads i Ministerrådet. Det er et spørgsmål om i<br />
praksis at kunne håndtere to-niveau spillets logik,hvor man på den ene side<br />
skal være i stand til at indgå aftaler på EU-niveau,og på den anden side også<br />
kunne få dem godkendt i det nationale politiske bagland (Putnam, 1988).<br />
Men det særlige ved EU-samarbejdet er, at koordinationsproblemet stikker<br />
dybere. Den fælles politik er mere indgribende og mere operativ end de<br />
politiske aftaler,der ellers bliver til i internationalt regi.Derfor er den politiske<br />
og administrative implementering også en del af den koordination,der<br />
skal sikre en effektiv politisk kobling til en proces,som starter med forberedelsen<br />
af mandater til de danske forhandlere, og som først slutter, når den<br />
vedtagne politik er sat i værk af de nationale myndigheder. Koordination i<br />
EU-sammenhæng er således ikke bare et spørgsmål om etablering af procedurer<br />
og strukturer, som sikrer tværministeriel koordination;det er lige så<br />
meget og måske nok så vigtigt et spørgsmål om, hvordan man sikrer en<br />
koordination,som strækker sig over flere faser, og hvor udfordringen er på<br />
73