Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ge af adelen, som forgængerne havde følt sig før enevældens indførelse i<br />
1660. Dels også, at de danske konger havde større succes end de fleste konkurrenter<br />
med at udvikle sunde statsfinanser, således at man kunne betale<br />
borgerlige embedsmænd en nogenlunde kontinuert løn – hvad der var<br />
mere nødvendigt med uformuende borgerlige end adelige.De relativt gode<br />
statsfinanser fremmedes også af, at monarkiet efter 1720 i modsætning til de<br />
fleste andre europæiske lande længe undgik ruinerende krige. Egentlig<br />
nepotisme, patronisme og salg af embeder veg hurtigere i Danmark end i<br />
mange andre lande. Dertil kom,at med forvaltningens vækst blev sønner af<br />
embedsmænd i stigende grad også rekrutteret. I 1787 var kun 10% af<br />
embedsmændene sønner af jordejere,hvilket er forbavsende lavt i det agrare<br />
Danmark og forbavsende lavt i sammenligning med det meste af Europa,<br />
hvor sønner af adelige godsejere fyldte godt op blandt embedsmændene<br />
(Gøbel, 2000: 59).Andelen af adelige embedsmænd faldt fra 42% i 1672 til<br />
10% i 1810 (Gøbel, 2000: 107).De adelige udgjordes især af enevældens egen<br />
(ny)adel,mens personer med adelskab, der stammede fra før enevælden,var<br />
færre.Dog steg andelen af adelige,jo højere man kom op i hierarkierne.Og<br />
først efter 1772 mistede Gehejmestatsrådet sit præg af at være en forsamling<br />
af storgodsejere (Gøbel, 2000: 109 og 112).<br />
Borgerskabets børn havde ofte sværere ved at finansiere en europæisk studierejse<br />
end adelige og godsejersønner. Samtidig skrantede de danske ridderakademier.<br />
Ridderakademiet i København nåede aldrig at producere<br />
mere end en halv snes kandidater og lukkede allerede 1710. Sorø Akademi<br />
udviklede det første danske forsøg på at skabe en statskundskabsuddannelse,<br />
men kandidatproduktionen tørrede ud for endelig at forsvinde helt i 1790’-<br />
erne.I stigende grad var uddannelsen alene foregået på det eller de nationale<br />
universiteter. Københavns Universitet fik mere og mere monopol på<br />
embedsmandsuddannelse. Og efter Napoleonskrigene var jurauddannelsen<br />
definitivt blevet kongevejen til et embede. Statens forvaltning var blevet et<br />
meget vigtigt afsætningsmarked for universitetet. Bureaukratiseringen var<br />
skredet så langt frem,at regeldeduktion for de fleste embedsmænd var blevet<br />
lige så vigtig eller vigtigere end de bredere kvalifikationer, som „politicus“<br />
besad.Daniseringen af rigets forvaltning blev næsten fuldkommen i 1864,og<br />
dansk stod som det eneste forvaltningssprog, når der ses bort fra dele af<br />
Islands forvaltning,selv om der blev talt fem hovedsprog i riget.Senere blev<br />
færøsk og grønlandsk dog anerkendt, og på Færøerne kom færinger lidt<br />
efter lidt ind i forvaltningen.<br />
I en i et historisk perspektiv relativ kort periode kunne det måske i dansk<br />
47