Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
andringsproces. Et andet eksempel på internationalisering kunne yderst<br />
konkret være,at den stigende hastighed og omfang af transnationale kapitalstrømme<br />
gør det svært for politiske beslutningstagere og embedsmænd at<br />
styre renten, at bruge finanspolitikken aktivt og at inddrage Folketinget i<br />
beslutningsprocessen. Konsekvensen af en sådan probleminternationalisering<br />
kan være, at man i centraladministrationen opretter særligt hurtigtarbejdende<br />
eller uformelle udvalg på højt niveau, der kan optræde effektivt i<br />
tilfælde af pludselige valutabevægelser.<br />
Det kan også tænkes,at centrale økonomiske instansers rolle i den økonomiske<br />
politik genovervejes. F.eks. kan der sendes et politisk signal til de<br />
finansielle markeder om,at den førte økonomiske politik er „ansvarlig“,når<br />
valutakurs- og pengepolitikken frivilligt overlades til en politisk uafhængig<br />
centralbankmyndighed.Endelig kan det være,at den offentlige forvaltnings<br />
relationer til aktører i omverdenen ændres som et resultat af kapitalliberaliseringer.<br />
Der iværksættes for eksempel uformelle koordinations- og overvågningsprocedurer,der<br />
inkluderer aktører i både den offentlige og den private<br />
sektor. Sådanne procedurer gør de beslutningstagende myndigheder i<br />
stand til at reagere hurtigt på faresignaler i de internationale omgivelser.<br />
Det er således ikke svært at forstå, at nogle aspekter af internationaliseringen<br />
kommer til udtryk på en meget direkte måde.Et studium af internationaliseringsdynamik<br />
kan imidlertid ikke begrænses til kun at studere disse<br />
meget håndgribelige aspekter af den offentlige forvaltnings internationalisering.I<br />
OECD vedtages der f.eks.kun en brøkdel af de beslutninger, som<br />
vedtages i EU, og OECD-beslutninger har meget sjældent bindende virkning<br />
på medlemsstaterne.Heraf kan vi imidlertid ikke konkludere,at organisationer<br />
som OECD ikke spiller nogen rolle for den danske offentlige forvaltnings<br />
struktur, opgaver og relationer (Marcussen, 2002b). Specielt ikke,<br />
når det samtidig er alment accepteret blandt forvaltningsforskere,at en international<br />
organisation som OECD har været drivkraften i at sprede en helt<br />
særlig type forvaltningsprincipper,som for eksempel New Public Management,der<br />
på et utal af måder er blevet mere eller mindre integreret i mange<br />
dele af den danske offentlige forvaltning (Lerdell & Sahlin-Andersson, 1997;<br />
Olsen & Peters, 1996: 13;Peters, 1997;Sahlin-Andersson, 2001).<br />
Internationale organisationer spiller altså flere roller for den danske centraladministration<br />
end den,der umiddelbart kan afledes af den internationale<br />
regelproduktion.For at kunne analysere disse roller og de mere specifikke<br />
mekanismer, gennem hvilke interstatslige organisationer har en effekt på<br />
den danske forvaltning, har vi altså behov for et begrebsapparat, der rækker<br />
24