Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
kompetence lukkede denne forvaltningsgren sig efterhånden om sig selv og<br />
blev samtidig integreret i et internationalt politikfællesskab.<br />
Hvor internationaliseringen af energiens forvaltning var af reaktiv karakter,<br />
udfoldedes stærkere bestræbelser på selvstændigt at imødekomme internationaliseringen<br />
på det bistandspolitiske område. Der er for begge forvaltningers<br />
vedkommende visse tendenser til afkobling fra den nationale scene.<br />
På det bistandspolitiske område synes den nationale model imidlertid bevaret<br />
– det vil sige det nationale politikfællesskab består – dog med den ændring,<br />
at dette er blevet integreret i et endnu større transnationalt epistemisk fællesskab.På<br />
det energipolitiske område er den nationale centralistiske forvaltningsmodel<br />
forvitret og afløst dels af decentrale forvaltningsmyndigheder,<br />
dels af private interessenter og transnationale myndigheder.<br />
Det mønster, der tegner sig med hensyn til forvaltningsinternationalisering<br />
inden for politikområder,fortæller samlet noget om stabilitet og forandring.Den<br />
første hypotese, der kan opstilles på baggrund af disse cases er, at<br />
etablerede forvaltningsområder institutionelt er mere resistente over for forandring forårsaget<br />
af internationale udviklingstendenser end nyere forvaltningsområder. Landbrugsforvaltningen<br />
og arbejdsmarkedsforvaltningen er etablerede områder,<br />
hvor man med forskellige udgangspunkter og resultater har forholdt sig til et<br />
internationalt forandringspres, men også har evnet at bevare en national<br />
korporativ model. Heroverfor står energi- og bistandsforvaltningen som<br />
nyere forvaltningsområder,hvor energiforvaltningen har været kendetegnet<br />
af en omfattende tilpasning til internationale tendenser, mens mange samspilsformer<br />
er bevaret på bistandspolitikkens område, samtidig med at forvaltningen<br />
er blevet en del af et transnationalt miljø.<br />
De mønstre,som vi har identificeret,fortæller endvidere noget om samarbejds-<br />
og konfliktformer.Den næste hypotese,der kan opstilles,er derfor,at<br />
forvaltningsområder med et betydeligt interessesammenfald mellem de centrale aktører<br />
evner at håndtere internationale forandringsimpulser mere entydigt. I sektorer som<br />
landbrugspolitik og bistandspolitik står de private og offentlige parter sammen<br />
om at realisere fælles målsætninger. Undertiden får internationale<br />
udfordringer disse parter til at stå endnu tættere sammen. I andre sektorer<br />
som energipolitik og arbejdsmarkedspolitik er også opbygget faste relationer,<br />
men aktørerne synes her i højere grad at forfølge forskellige og nogle<br />
gange modsatrettede målsætninger gennem samarbejde. Internationale<br />
udfordringer kan i nogle tilfælde også få aktører i disse sektorer til at bryde<br />
et samarbejde.<br />
Som illustreret i figur 9.1., kan forvaltningens internationalisering på<br />
248