Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Også forholdet mellem ministerierne er præget af den internationale<br />
dimension.Jørgen Grønnegård Christensen fremhæver, at det traditionelt<br />
har været Udenrigsministeriet,der har spillet en central rolle i forholdet til<br />
det internationale niveau,mens den konkrete udførelse af en række opgaver<br />
er overladt andre ministerier indadtil ved udmøntning af direktiver, aftaler<br />
og ordninger osv.vedtaget i internationalt regi.Elementer af denne rollefordeling<br />
er stadig opretholdt,men eroderes nu på de fleste områder.Andre<br />
ministerier og underliggende administrative enheder tilkæmper sig en selvstændig<br />
rolle. Dette gør sig navnlig gældende for de erhvervsorienterede<br />
ministerier eller andre ministerier med økonomiske problemer på dagsordenen,mens<br />
ministerier med „blødere“ opgaver i ringere grad har iværksat<br />
organisatoriske strukturforandringer.<br />
Overalt ser vi inden for diverse politiksektorer eksempler på, at en ny og<br />
ændret opgavevaretagelse, der har udgangspunkt i internationalisering, får<br />
betydning for forvaltningens indretning.Der sker dog ikke en mekanisk og<br />
opgavebetinget ændring i strukturerne. Som Jørgen Grønnegård Christensen<br />
konkluderer, integrerer centraladministrationen på fleksibel vis den stigende<br />
mængde opgaver, der hidrører fra den internationale kontekst, uden<br />
at dette nødvendigvis betyder en total omvæltning eller forandring af de<br />
grundlæggende administrative strukturer.Internationale tanker,ideer,regler<br />
og ordninger får betydning og må efterleves,men problem-,beslutnings- og<br />
samfundsinternationalisering er ikke altid tilstrækkelige til at igangsætte<br />
strukturforandringer og er heller ikke altid den udløsende faktor, når disse<br />
forandringer finder sted. De danske forvaltningsstrukturer lader altså til at<br />
være ganske robuste.<br />
På landbrugspolitikkens område er det imidlertid let at se, at nogle formelle<br />
administrative ændringer er forbundet med de forskellige skift i handelsregimerne<br />
internationalt. Disse ændringer er ikke noget ganske nyt,<br />
men det er klart, at de har været særligt synlige siden begyndelsen af 1970’-<br />
erne. Der er imidlertid det bemærkelsesværdige ved tilpasningen af strukturerne,<br />
at de i meget høj grad også præges af mere interne danske forhold<br />
og prioriteringer. Dette vidner bl.a.oprettelsen af Fødevareministeriet for<br />
nogle år tilbage om.Som vi skal komme ind på om lidt,er den stærke tradition<br />
for at integrere relevante interesseorganisationer i de forskellige dele af<br />
beslutningsprocessen,og for at uddelegere opgaver til private aktører gennem<br />
et selvforvaltningssystem, af særlig stor betydning. Også her kan der<br />
noteres formelle ændringer, omend Carsten Daubjerg og Flemming Just<br />
238