Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
med hensyn til etablering af værker og salgskontrakter. Endelig er energien<br />
nok nærværende i de fleste af dagligdagens aspekter, men uden at folk flest<br />
skænker det en tanke bortset fra,når der er et black-out,eller når varmen<br />
svigter. I løbet af de sidste fyrre år er almindelige menneskers forbindelse til<br />
energien blevet reduceret til et tryk på en kontakt og periodevis betaling af<br />
en regning.<br />
Et vist omfang af kollektive interesser vil uundgåeligt indvirke på markedet<br />
og betinge, at offentligt fastsatte regler vil begrænse det frie markeds<br />
udfoldelse. Mest eksplicit har ønsket om energibesparelser udløst krav til<br />
distributionsselskaberne om,at de skal rådgive deres kunder om,hvordan de<br />
slipper af sted med at købe og forbruge så lidt energi som muligt.Det turde<br />
være en sjældenhed på markedet,at en virksomhed fortæller kunden,hvordan<br />
hun eller han undgår at købe produktet, men det er ikke desto mindre<br />
det,der sker,når el-selskaberne eksempelvis informerer forbrugerne om det<br />
fornuftige i at købe „grønne“ køleskabe og andre energibesparende apparater.<br />
Kort sagt, produktet i sig selv og de samfundsmæssige interesser, der<br />
knytter sig til det,sætter en grænse for,hvor langt liberaliseringen kan drives<br />
– uanset om den gennemføres som privatisering eller som deregulering –<br />
hvorfor kræfterne på det indre energimarked næppe kan vriste sig løs af<br />
offentlig regulering.<br />
Oven i disse generelle bemærkninger kan tilføjes,at den reelt eksisterende<br />
nationalisering af energien måske er den vanskeligste hurdle at overvinde på<br />
vejen hen til det såkaldte indre energimarked.De meget lange forhandlinger,<br />
der gik forud for EU’s el- og gasdirektiver, er udtryk for, at (nogle af)<br />
medlemslandene frygtede for liberaliseringens konsekvenser for den statslige<br />
styring af energien, herunder de guldæg f.eks. de nationale gasselskaber<br />
lægger i statskasserne. Frankrig er vel det land,der er mindst tilbøjelig til at<br />
give efter for liberaliseringen,men Danmark har også været modvillig.Det<br />
kan uden tvivl begrundes i flere hensyn.Her skal blot peges på,at den statslige<br />
indgriben afspejler samfundsmæssige interesser på det forsyningsmæssige,<br />
såvel som på det økonomiske og miljømæssige område.<br />
Liberalisering igangsat i EU har bidraget til at øge den regulerende aktivitet<br />
på nationalt niveau.Det skyldes dels,at EU-regler implementeres nationalt,<br />
dels at EU-reglerne ikke blot har erstattet nationale regler,men tillige tilført<br />
reguleringen nye ansvarsområder,f.eks.miljøbeskyttelse.Det har uden tvivl<br />
medvirket til en modernisering af reguleringen, både på europæisk og<br />
nationalt plan (Majone, 1996). Noget kunne således tyde på, at dereguleringen<br />
igangsat af EU i virkeligheden ender i en re-regulering i medlems-<br />
200