Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
krise. Netop fordi olien blev et politisk våben i slutningen af 1960’erne, har<br />
bekymringen gået på, hvordan der kunne etableres tilstrækkelige reserver<br />
til, at en eventuel krise kunne overvindes. Som det vil fremgå nedenfor, har<br />
internationaliseringen medført, at andre overvejelser er kommet ind i billedet.<br />
I denne sammenhæng udgør elektricitet et særskilt problem, idet det er<br />
vanskeligere at lagre og opbygge reserver. Den californiske energikrise<br />
2000-2001 har eksponeret dette problem, idet produktionen ikke fuldt ud<br />
dækkede behovet i perioder med spidsbelastning, hvorfor det slet og ret var<br />
nødvendigt at afbryde strømmen til bestemte områder („rolling blackouts“).<br />
Når miljøet er havnet på den energipolitiske dagsorden,skyldes det,at der<br />
siden midten af 1980’erne på globalt plan har været en stigende bekymring<br />
for den såkaldte drivhuseffekt, dvs. nedbrydningen af ozonlaget i atmosfæren.<br />
Energiforbruget er udpeget som en af de store syndere i kraft af<br />
udledning af CO 2<br />
,SO 2<br />
og NO x<br />
. Brundtland-rapporten fra 1987 og FN’s<br />
miljø- og klimakonferencer (Rio-topmødet i 1992 og Kyoto i 1997) har rettet<br />
opmærksomheden på dette problem og har med årene fået opstillet en<br />
række nogenlunde konkrete målsætninger for omfanget af diverse udledninger<br />
for at fremme en bæredygtig udvikling.<br />
Den tætte forbindelse mellem energiproduktion og miljø har været den<br />
ene af to væsentlige grunde til,at energien er relevant at diskutere i forhold<br />
til internationaliseringen. Den anden knytter sig til rammerne for energisektoren,dvs.den<br />
statslige regulering af produktion og forsyning.Navnlig<br />
debatten om liberalisering og deregulering er af interesse som en proces,der<br />
i kraft af EU’s bestræbelser på at fremme Det indre Marked har bidraget til at<br />
give energipolitikken et transnationalt element.<br />
Traditionelt er energiforsyningen blevet betragtet som et naturligt monopol,enten<br />
fordi omkostningerne for at deltage på markedet er meget høje,<br />
eller fordi det hidtil har været svært at forestille sig to forsyningsnet inden<br />
for samme område.Det offentlige har derfor grebet ind i sektoren og etableret<br />
offentligt ejede selskaber under direkte regeringskontrol (typisk kernekraft<br />
og naturgas).Når ejerskabsforholdet er mindre interessant i vores sammenhæng,skyldes<br />
det dels,at der ingen entydig forbindelse er mellem ejerskabsforholdet<br />
og omfanget af reguleringen,dels at der kun vanskeligt kan sættes<br />
lighedstegn mellem offentligt ejerskab og varetagelse af samfundets interesser<br />
(Collier, 1998: 6 ff.;Majone, 1994, 1996, 1997). Offentlige selskaber er<br />
eksempelvis ikke nødvendigvis mere miljøbevidste end private virksomheder.<br />
186