Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
almindelighed.Konkret betyder det,at områder med central betydning for<br />
arbejdsmarkedets funktion som løn,arbejdstid,afskedigelsesregler,ansættelsesvilkår<br />
og lignende først og fremmest reguleres gennem kollektive overenskomster.<br />
Og her er det fag- og arbejdsgiverorganisationerne, som er<br />
hovedaktørerne i reguleringen (både som regelproducerende og regelforvaltende)<br />
(Due et al., 1993).<br />
Tilsvarende er det staten i form af regering og Folketing,der håndterer en<br />
række andre områder af betydning for arbejdsmarkedet.Arbejdsløshedsforsikring,<br />
arbejdsmiljø, visse arbejdsretlige dimensioner på arbejdsmarkedet<br />
(lov om arbejdsret,lov om mægling),visse ansættelsesretlige dimensioner på<br />
arbejdsmarkedet (f.eks.funktionærloven) osv.<br />
Grundlæggende eksisterer der en historisk opstået form for arbejdsdeling<br />
mellem staten (og statens forvaltninger – først og fremmest i form af<br />
Arbejdsministeriet og Beskæftigelsesministeriet) og arbejdsmarkedets parter<br />
i forhold til,hvem der skal regulere hvad.Lidt firkantet – og med forbehold<br />
for de mange undtagelser,der bekræfter reglen – kan man sige,at staten først<br />
og fremmest har påtaget sig reguleringsansvaret for alt det,„der ligger uden<br />
for virksomhedsporten“ (arbejdsløshedsforsikring,sundhed,uddannelse,<br />
folkepension,daginstitutioner mv.),mens arbejdsmarkedets parter har påtaget<br />
sig ansvaret for alt det, „der ligger inden for virksomhedsporten“ (løn,<br />
arbejdstid,opsigelsesvarsel,ansættelsesbetingelser mv.).<br />
Samtidig er der også en bestemt struktur, hvad angår karakteren af de rettigheder,<br />
som dominerer i den danske model. Igen med forbehold for alle<br />
undtagelserne kan man sige,at rettighedsstrukturen i overenskomst- og aftalesystemet<br />
er kollektivt baseret. Der hersker altså kollektive rettigheder<br />
„inden for virksomhedsporten“.Rettighederne er kollektive i den forstand,<br />
at det er overenskomstparterne og ikke den enkelte lønmodtager, der har<br />
retten til rettigheden.Det er fagforeningen,der har retten til at iværksætte<br />
en strejke,ikke den enkelte lønmodtager som individ.<br />
Rettighedsstrukturen „uden for virksomhedsporten“ er derimod individuelt<br />
baseret.Retten til at modtage ydelser fra staten er knyttet til individet<br />
og er – i det store og hele – uafhængig af arbejdsmarkedsplacering. Folkepension<br />
har alle danske statsborgere,der har boet en årrække i Danmark,ret<br />
til uafhængig af arbejdsmarkedsdeltagelse.Adgang til sygehuse gælder for<br />
alle.Der hersker med andre ord universalistiske og individorienterede principper<br />
inden for det velfærdsstatslige område.<br />
Når spørgsmålet om internationaliseringen af forvaltningen på det<br />
arbejdsmarkedspolitiske område således bringes på banen i dette kapitel, er<br />
159