Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
mation om individuelle mælkeleverancer, herunder mælkens fedtprocent.<br />
Derfor besluttede ministeriet, at Mejerikontoret (nu Mejeriforeningen)<br />
skulle administrere kvoterne (Lindrup, 1986: 57). På det tidspunkt havde<br />
man glemt argumentationen fra 1970’erne mod denne forvaltningsmodel<br />
(Administrationsdepartementet, 1987, bilag 3; Danske Mejeriers Mælkeudvalg,<br />
1992:10-14).<br />
Årsagen til ændringen i Landbrugsministeriets organisation skal i højere<br />
grad findes i nationale forhold.Vi har i indledningen fremhævet ændrede<br />
nationale magtforhold som mulig årsag til organisatoriske ændringer.Landbrugets<br />
relative betydning for samfundsøkonomien var svækket i forhold til<br />
tidligere. I begyndelsen af 1960’erne overhalede industrien landbruget som<br />
det vigtigste eksporterhverv, hvilket kunne svække landbrugets politiske<br />
indflydelse i forhold til tidligere.Der er dog ikke nødvendigvis nogen direkte<br />
relation mellem et erhvervs samfundsøkonomiske betydning og dets<br />
politiske indflydelse.Trods svækkelsen af erhvervets økonomiske betydning<br />
lykkedes det landbruget op gennem 1960’erne at fastholde sin politiske indflydelse.<br />
Indflydelsen blev først og fremmest opretholdt ved hjælp af den<br />
institutionaliserede forestilling om et skæbnefællesskab mellem landbrugets<br />
og nationens økonomiske velbefindende,hvilket den såkaldte „ventesalspolitik“<br />
var et udtryk for.Denne politik havde til formål,via en række forskellige<br />
støtteordninger, at opretholde landbrugets produktionskapacitet,indtil<br />
Danmark kunne indtræde i det Europæiske Fællesmarked (Ingemann,<br />
2002).<br />
Forklaringen på, at landbruget ikke kunne komme igennem med sine<br />
ønsker, skal måske snarere findes i problemer med at finde fælles fodslag<br />
landbrugets organisationer imellem og mellem landbruget og de privatejede<br />
fødevarevirksomheder.Bag den tilsyneladende enige indstilling fra landbrugets<br />
organisationer skjulte der sig en intern uenighed.Husmandsforeningerne<br />
var betænkelige ved,at forvaltningen af landbrugsordningerne skulle<br />
foretages af landbrugets organisationer,idet man frygtede,at Landbrugsraadet<br />
og de store brancheorganisationer ville komme til at dominere forvaltningen.Husmandsforeningernes<br />
formand,Peter Jørgensen,lod i fortrolighed<br />
landbrugsminister Ib Frederiksen forstå,at organisationen foretrak,at Landbrugsministeriet<br />
forvaltede landbrugsordningerne (Nielsen, 1973: 174).De<br />
privatejede virksomheder viste sig også at være noget forbeholdne over for<br />
landbrugsorganisationernes forslag (Nielsen, 1973: 173-74, se også Christensen<br />
1978: 112).<br />
Intern enighed er en vigtig politisk ressource,hvilket også er udtrykt i det<br />
150