Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
lysen som et komparativt studie.Vi varierer den uafhængige variabel, nemlig<br />
de internationale omgivelser, for derefter at analysere, om denne<br />
ændring fører til nye forvaltningsstrukturer. Såfremt der ikke er sket en<br />
organisatorisk forandring af forventet karakter og omfang,analyserer vi,om<br />
nationale magtforhold (den betingende variabel) kan forklare de organisatoriske<br />
valg.<br />
Når man taler om landbrugsforvaltningen, er det vigtigt at gøre sig klart,<br />
hvad den indbefatter. Historisk set har landbrugsforvaltningen i en række<br />
europæiske lande ud over den statslige landbrugsforvaltning også indbefattet<br />
privat organiserede forvaltningsorganer. Staten har delegeret væsentlige<br />
dele af forvaltningen af diverse landbrugsordninger til private organer, som<br />
helt eller delvist har været kontrolleret af landbrugets organisationer (Espeli,<br />
1992; Flynn & Hawkins, 1990; Garrido & Moyano, 1994; Hellström,<br />
1976; Just et al., 1984; Just 2000). Forholdet mellem den statslige del af landbrugsforvaltningen<br />
og landbrugets organisationer er således et centralt<br />
aspekt i karakteriseringen af landbrugsforvaltningen. Derfor vil det være<br />
det dominerende fokus for analysen af landbrugsforvaltningens organisation,<br />
men vi vil dog også se isoleret på den statslige del af landbrugsforvaltningen.<br />
Forholdet mellem forvaltningen og interesseorganisationerne er også det<br />
helt centrale i Christensens (1993) typologi over forvaltningsmodeller.Han<br />
skelner mellem fire forvaltningsmodeller,nemlig rendyrket bureaukrati (pure<br />
bureaucracy),konsulterende bureaukrati (consultative bureaucracy),korporativt<br />
bureaukrati (corporatist bureaucracy) og delegeret administration (delegated<br />
administration).I sidstnævnte tilfælde er den offentlige regulering baseret på<br />
„group self-regulation through formally private organizations,empowered<br />
by devolution of public interest“ (Schmitter,1985:47).Nedenstående tabel<br />
redegør for de fire modellers karakteristika.Som det ses,bliver interesseorganisationernes<br />
rolle i forvaltningen mere omfattende,jo længere man bevæger<br />
sig ned i tabellen.Der er således tale om et kontinuum.<br />
For at kunne teste hypotesen må man nødvendigvis skelne mellem forskellige<br />
grader af forandringer.Man kan skelne mellem ændringer i forvaltningens<br />
grundstrukturer og tilpasninger af den administrative struktur.Kriteriet,for<br />
om et skift i forvaltningsstruktur er en ændring af den forvaltningsmæssige<br />
grundstruktur,er,at der skal ske et markant skift i interesseorganisationernes<br />
muligheder for at øve indflydelse på forvaltningens virksomhed.Dette sker,<br />
når der ændres på interesseorganisationernes faktiske muligheder for at nedlægge<br />
veto.I Christensens typologi findes en klar skillelinje mellem det kon-<br />
130