Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
det.I KL’s tilfælde vil dette sige,at bestyrelsens interessevaretagelse i forhold<br />
til omverdenen udgør det første niveau,mens delegeretmødets vurdering af<br />
bestyrelsens interessevaretagelse udgør det næste niveau.Det er dermed også<br />
antydet, at godkendelse kan ske formelt, som når et parlament ved en<br />
afstemning ratificerer en regerings traktatforhandlinger. Men det kan også<br />
ske uformelt,som det f.eks.er tilfældet,når KL’s delegeretmøde afstår fra at<br />
ytre kritik af bestyrelsens adfærd og dermed indirekte sanktionerer adfærden.Det<br />
må,jf. ovenfor, antages at jo mere kontroversielle sager KL’s bestyrelse<br />
beskæftiger sig med, desto mere relevant vil det være at inddrage en<br />
intern arena i analysen af KL’s interessevaretagelse.<br />
Det næste problem ved tankegangen om spil på flere arenaer er,om det på<br />
forhånd kan specificeres,hvordan dette forhold påvirker aktørernes adfærd.<br />
Scharpf (1988) argumenterer for,at forhandlinger,der foregår på en enkelt<br />
arena,nemt ender i en såkaldt fælles beslutningsfælde.Det betyder,at status<br />
quo er svær at ændre.Årsagen er,at når nye beslutninger kun kan træffes ved<br />
forhandling – dvs.enighed mellem aktørerne – så besidder alle aktørerne<br />
vetoret.Nye beslutninger kan dermed blokeres,hvis de ikke forbedrer status<br />
quo set fra alle aktørernes synsvinkel.Et sådant beslutningssystem er ofte<br />
præget af inerti,mangel på fleksibilitet og voksende afstand mellem gældende<br />
politik og virkelighedens problemer.Relevansen af den fælles beslutningsfælde<br />
påviser Scharpf i empiriske analyser af tysk føderalisme og EU-politik.<br />
Hvis aktørerne derimod er involveret i forhandlinger på flere arenaer,kan<br />
den fælles beslutningsfælde undgås.Det skyldes,at aktørerne ikke længere<br />
har nogen sikker vetoret.En aktør,der er utilfreds med status quo,kan nu true<br />
de øvrige aktører med exit.Som påpeget af Hirschman (1970:kap.3) kan exit<br />
eller trussel om exit være en effektiv måde at få modspillere til at ændre<br />
adfærd på.I politiske forhandlinger vil exit indebære,at aktøren søger sine<br />
interesser varetaget på andre arenaer med andre aktører.Exit-muligheden må<br />
antages at påvirke de øvrige aktørers strategiske overvejelser,da den skaber<br />
usikkerhed om,hvad der sker i tilfælde af,at samarbejde ikke indgås.Det må<br />
antages at øge interessen i at samarbejde.Aktører,der troværdigt kan true<br />
andre aktører med exit, må derfor forventes at stå stærkt i forhandlinger<br />
(Blom-Hansen,1999).<br />
Det må med andre ord antages,at når KL kan true sine modspillere med<br />
exit,vil det øge effektiviteten i interessevaretagelsen.I disse situationer vil det<br />
være nemmere at få andre aktører til at acceptere KL’s ønsker.Omvendt må<br />
det antages,at når andre aktører kan true KL med exit,vil dette svække KL og<br />
gøre det lettere for modspillerne at få KL til at acceptere deres ønsker.Som et<br />
94