Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Rumlige hensyn og kommunernes position i den offentlige sektor udgør<br />
altså to centrale interesser for KL. Hertil kan lægges en tredje interesse, idet<br />
KL som andre organisationer også forfølger institutionelle egeninteresser i<br />
samspillet med omgivelserne. Disse interesser kan karakteriseres som sikring<br />
af KL’s overlevelse som organisation og opretholdelse af positionen<br />
som mellemled mellem de enkelte kommuner og staten.KL’s egeninteresser<br />
vil ofte være forenelige med medlemmernes interesser, men er det ikke<br />
nødvendigvis. Budgetsamarbejdet kan illustrere problematikken.Via dette<br />
samarbejde har KL en eksklusiv adgang til centraladministration og mulighed<br />
for at påvirke en lang række politikker på de enkelte sektorområder.<br />
Det system har en række fordele for kommunerne, men også mere snævert<br />
for KL som organisation. Rollen som mellemled mellem kommunerne og<br />
staten cementeres. Budgetsamarbejdet sender et meget klart budskab til<br />
medlemmerne, nemlig at adgangen til staten bedst går gennem KL og ikke<br />
via andre kanaler. Sammenlignet med KL’s unikke adgang via budgetsamarbejdet<br />
bliver alternative kommunale adgangsveje til staten mindre attraktive.Det<br />
kan være en sideeffekt af budgetsamarbejdet.Men set fra KL’s side er<br />
den formentlig ikke uvelkommen. Den kan formentlig også bidrage til en<br />
forklaring af, hvorfor KL holder fast ved budgetsamarbejdet, selv om systemet<br />
ikke længere har den klare karakter af en byttehandel, som det havde i<br />
1980’erne. Dengang udvekslede KL økonomisk mådehold i den kommunale<br />
verden med større frihedsgrader i opgaveløsningen. I dag forbeholder<br />
staten sig i højere grad ret til også at regulere opgaveløsningen (Blom-Hansen,<br />
2000a; Lotz, 2001). Kommunernes interesse i budgetsamarbejdet er<br />
dermed ikke længere så klar.Men for KL som organisation er budgetsamarbejdet<br />
stadig attraktivt.<br />
Der kan anføres yderligere eksempler på KL’s institutionelle egeninteresse.Da<br />
den borgerlige regering 1982-93 tiltrådte,igangsatte den ret hurtigt et<br />
frikommuneprojekt. Idéen var, at kommuner efter ansøgning kunne blive<br />
fritaget for statslige regler,der stillede sig i vejen for en smidig lokal opgaveløsning.I<br />
tilrettelæggelsen af frikommuneprojektet gik Indenrigsministeriet<br />
utraditionelt til værks og brød normen om at forhandle udspil i forhold til<br />
den kommunale verden med KL først.Indenrigsministeriets tilgang var at<br />
have direkte kontakt til de enkelte kommuner (Madsen & Schou, 1986:kap.<br />
3). KL’s position som mellemled mellem staten og kommunerne blev dermed<br />
truet,og KL betragtede derfor initiativet med betydelig skepsis.Den<br />
daværende indenrigsminister erindrer tyve år senere om situationen:„[I]<br />
min tid tog Landsforeningen det meget ilde op, at de ikke var blevet taget<br />
90