Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
kan føre til konflikter i forhold til deres partipolitiske bagland.Men få ser<br />
noget større problem heri.Direkte adspurgt svarer de interviewede bestyrelsesmedlemmer,at<br />
der godt kan være en „ydre konflikt,men ikke en indre“,<br />
eller at der kan være en „konflikt for partiet,men ikke for mig“.De fleste af<br />
de interviewede har oplevet at blive kritiseret af deres partipolitiske bagland<br />
for at være for konsensussøgende og for lidt tro mod partilinien,og alle oplever<br />
en sådan kritik som ubehagelig.Men der er bred enighed om,at sådanne<br />
ubehageligheder hører med til jobbet.Adspurgt om deres partis samordning<br />
af den politiske linie på tværs af niveauer i den offentlige sektor anfører de<br />
interviewede bestyrelsesmedlemmer,at de deltager i de relevante samordningsfora,og<br />
at der sker en gensidig orientering og meningsudveksling her.<br />
Men med mulig undtagelse af Socialistisk Folkeparti efterlader interviewene<br />
det indtryk,at der er grænser for samordningen.Alle de interviewede anfører,at<br />
de ikke uden videre tager imod henstillinger fra landsdelen af partiet.<br />
Alt i alt er der ikke tvivl om,at KL er en konsensuspræget organisation,og at<br />
bestyrelsesmedlemmernes loyalitet mod konsensuslinien er ganske betydelig,selv<br />
når det har omkostninger i forhold til deres partipolitiske bagland.<br />
Umiddelbart er der noget paradoksalt i den fasttømrede konsensuslinie.<br />
Alle politiske poster i KL fordeles som sagt nøje mellem de politiske partier<br />
efter deres forholdsmæssige styrke. Endvidere tyder alt på,at partierne går<br />
meget op i,at denne fordeling sker præcis efter reglerne. Hvorfor går partierne<br />
så meget op i,hvem der besætter poster,der bruges til at forfølge tværpolitiske<br />
mål? Paradokset opløses imidlertid, når det tages i betragtning, at<br />
politiske partier forfølger andre målsætninger end løbende partipolitik.<br />
Strom (1990) sondrer mellem tre typer af målsætninger,som politiske partier<br />
typisk forfølger:Øge partiets stemmetal ved valg,besætte politiske poster og<br />
påvirke den offentlige politik.<br />
Sondringen er meget relevant i forhold til partierne i KL’s bestyrelse.<br />
Hvad angår det første mål om at øge partiets stemmetal, fremhæver Strom<br />
(1990) repræsentation som en forudsætning for næsten alle de ting,politiske<br />
partier kæmper for. Derfor må alle partier tage et vist hensyn til partiets<br />
stemmetal. Flere af de interviewede bestyrelsesmedlemmer har fremhævet,<br />
at visse af posterne i KL giver god mulighed for at profilere partiet i offentligheden.Der<br />
er især blevet peget på formandsposten,næstformandsposten<br />
og posterne som formand for udvalgene under bestyrelsen. Hvad angår det<br />
næste mål om at besætte politiske poster, anfører Strom (ibid.),at dette kan<br />
bruges til at forfølge politiske målsætninger, men også til at forfølge mere<br />
private målsætninger for de enkelte partimedlemmer såsom indkomst og<br />
55