Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
fællesnævner har det voldt problemer at fastholde. KL har således været<br />
tvunget til at afsætte betydelige ressourcer til den interne arena i et forsøg på<br />
at skabe et vist sammenhold blandt medlemmerne.I forhold til omverdenen<br />
har de rumlige aspekters dominans betydet,at KL reelt ikke har kunnet deltage<br />
i den politiske beslutningsproces. KL er ganske vist repræsenteret i de<br />
relevante korporative organer på området, involveres rutinemæssigt som<br />
høringspart af regeringen og orienterer omhyggeligt Folketinget om sine<br />
synspunkter. Men KL’s eksterne relationer på udligningsområdet har ikke<br />
karakter af forhandling. Det giver derfor ikke megen mening at betragte<br />
adgangen til den korporative og parlamentariske arena som et strategisk<br />
aktiv for KL.Komplikationerne på den interne arena er så grundlæggende,<br />
at de eksterne arenaer ikke kan bruges til andet end rituel interessevaretagelse<br />
og reaktiv teknisk assistance i forbindelse med justeringer af udligningssystemet,som<br />
regeringen overvejer.<br />
RETSKREDSINDDELINGEN<br />
De danske domstole er organiseret i en treleddet struktur. Den øverste<br />
domstol er Højesteret,som ligger i København og fungerer som appelret for<br />
de øvrige domstole. Det næste niveau består af de to landsretter. Østre<br />
Landsret ligger i København,mensVestre Landsret ligger iViborg.De fungerer<br />
som appelinstans for byretterne og som første instans i en række sager.<br />
Det laveste niveau i domstolsstrukturen er byretterne. Ligesom landsretterne<br />
er de organiseret efter et geografisk princip, dvs. at de inden for deres<br />
geografiske område som udgangspunkt varetager alle typer af sager. De<br />
behandler civile sager, straffesager, fogedsager og skiftesager. Desuden hører<br />
notarialforretninger og tinglysningsvæsenet under byretternes ansvarsområde.<br />
Der findes i dag 82 byretskredse.Antallet er fastsat af Folketinget i retsplejeloven<br />
(LBK 809/2001:§12),hvorimod den præcise afgrænsning af de<br />
enkelte retskredse fastsættes administrativt af justitsministeren (BKG<br />
444/1990).Den gældende retskredsinddeling fremgår af figur 7.2.<br />
Retskredsinddelingen har undergået en del ændringer i tidens løb.Ved<br />
retsplejereformen i 1916 blev antallet af byretskredse uden for København<br />
fastsat til 88.I 1956 gennemførtes en ny, større reform, hvor antallet af retskredse<br />
blev øget til 106. Det skete primært, fordi en række retskredse i<br />
Københavnsområdet blev opdelt. En ny reform gennemførtes herefter i<br />
1972 i forlængelse af kommunalreformen i 1970. Baggrunden var bl.a., at<br />
kommunalreformen indebar kommunesammenlægninger på tværs af de<br />
183