Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
krete lovforslag på udligningsområdet. Endelig drøftes ændringer i forbindelse<br />
med de betænkningsarbejder, der i undersøgelsesperioden har været<br />
foretaget af Indenrigsministeriets Finansieringsudvalg.<br />
I undersøgelsesperioden har der kun været gennemført en enkelt større<br />
reform af udligningssystemet.Det drejer sig om reformen i 1995,som på en<br />
række punkter indebar betydelige ændringer, også ændringer med store<br />
byrdefordelingsmæssige konsekvenser. Hovedindholdet i reformen bestod<br />
af ændringer i kriterierne i udgiftsbehovsudligningen, ændring af hovedstadsudligningen<br />
af beskatningsgrundlag, tilpasninger i landsudligningen af<br />
beskatningsgrundlag, justering af udligningsniveauerne og indførelse af<br />
mulighed for statsgaranti for beskatningsgrundlagsudligning og bloktilskud<br />
(Pedersen, 1995: 114-119;Indenrigsministeriet, 1995a: 6-28).Reformen blev<br />
gennemført efter et kort og lukket forhandlingsforløb mellem regeringspartierne,Socialistisk<br />
Folkeparti og Enhedslisten (Johnsen, 1999:kap. 8).KL var<br />
ikke involveret i reformforhandlingerne, om end visse af elementerne i<br />
reformen havde været teknisk belyst nogle år forinden i en betænkning<br />
afgivet af en arbejdsgruppe under Finansieringsudvalget, hvori KL var<br />
repræsenteret (Indenrigsministeriet, 1993), jf. også indenrigsministerens<br />
redegørelse om dette forhold til Folketingets Kommunaludvalg (Indenrigsministeriet,<br />
1995b).Efter forhandlingernes afslutning og udarbejdelse af de<br />
nødvendige lovforslag blev disse rutinemæssigt sendt til høring hos KL.Som<br />
der er redegjort for tidligere i kapitlet,forfulgte KL her sin sædvanlige politik,<br />
dvs. afholdt sig fra at tage stilling til de byrdefordelingsmæssige konsekvenser<br />
og understregede, at de byrdefordelingsmæssige aspekter af udligningssystemet<br />
er et landspolitisk anliggende (Kommunernes Landsforening,<br />
1995a).<br />
Efter udligningsreformen i 1995 er der gennemført flere ændringer i<br />
udligningssystemet. 1 Disse har dog haft karakter af mindre tekniske tilpasninger<br />
og konsekvensændringer i medfør af anden lovgivning og har været<br />
uden større byrdefordelingsmæssige effekter. Ændringerne har været politisk<br />
ukontroversielle og er alle vedtaget med brede flertal i Folketinget. 2 De<br />
fleste af disse lovforslag har været drøftet forud med KL i forbindelse med de<br />
årlige økonomiforhandlinger (se f.eks. Regeringen og Kommunernes<br />
Landsforening, 2000; 2001). KL har endvidere været rutinemæssigt inddraget<br />
af regeringen som høringspart,men har ikke haft særlige bemærkninger<br />
til eller alvorlige indvendinger over for lovforslagene (se f.eks.Kommunernes<br />
Landsforening, 1999a),og lovforslagene er for manges vedkommende<br />
fremsat af regeringen med KL’s opbakning (se f.eks.LF 80/1999).<br />
180