Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
opnås enighed om,hvilke kriterier der er rimelige mål for udgiftsbehovene.<br />
På grundlag af debatmøderne i kommuneforeningerne, konferencen i<br />
Odense og studiegruppernes arbejde udarbejdede KL i november 2001 en<br />
ny pjece om udligningssystemet (Kommunernes Landsforening, 2001k).<br />
Formålet var at markere afslutningen på debatinitiativet om udligningssystemet<br />
og at orientere kommunerne og omverdenen om KL’s synspunkter.<br />
Som sådan kan pjecen betragtes som et policy-oplæg fra KL,hvori nogle af<br />
de grundlæggende principper igen slås fast.Det gælder f.eks.princippet om,<br />
at der skal udlignes for at give sammenhæng mellem service og skatteprocent.Det<br />
gælder f.eks.også princippet om,at udligningsniveauet i beskatningsgrundlagsudligningen<br />
ikke bør være for højt for ikke at fratage de<br />
enkelte kommuner tilskyndelsen til at forbedre deres egen økonomiske<br />
situation.Men i pjecen berører KL også forhold i udligningssystemet,der<br />
potentielt kan give fordelingsvirkninger. Det gælder f.eks.spørgsmålet om,<br />
hvilke skattekilder der skal være omfattet af beskatningsgrundlagsudligningen.<br />
Men her ønsker KL „ikke at tage stilling“ (ibid.: 12). Det gælder<br />
også spørgsmålet om bloktilskuddets fordeling.Her går KL længere end tidligere<br />
og foreslår en konkret,ny fordelingsnøgle, nemlig indbyggertal i stedet<br />
for beskatningsgrundlag. Hvis der ikke laves modgående justeringer<br />
andre steder i udligningssystemet,vil en sådan ændring have fordelingsmæssige<br />
implikationer. Men KL’s forslag gælder dog under den forudsætning,at<br />
omlægningen „gennemføres på en sådan måde,at den i det pågældende år er<br />
byrdefordelingsmæssig neutral for kommunerne“ (ibid.: 15).Alt i alt markerer<br />
pjecen, at der efter nogle års turbulens atter er fodslag i organisationen,<br />
når det gælder de grundlæggende forhold omkring udligningssystemet.<br />
Men længere rækker enigheden internt ikke. Når det gælder konkrete<br />
ændringer i udligningssystemet,som vil have fordelingsmæssige konsekvenser,er<br />
KL stadig nødt til at undlade at tage stilling.<br />
KL’s indsats på den interne arena har siden udligningsreformen i 1995<br />
mest af alt haft karakter af damage control. Man har været nødt til at afsætte<br />
betydelige ressourcer til at skabe fodslag i organisationen omkring de basale<br />
principper på området.Som sådan har indsatsen været vellykket.Men trods<br />
den betydelige indsats står KL i dag ikke væsentligt bedre rustet til at varetage<br />
kommunernes interesser på udligningsområdet end før reformen i 1995.<br />
Når det kommer til de fordelingsmæssige aspekter af udligningssystemet,er<br />
KL stadig nødt til at undlade at tage stilling og overlade beslutningerne til<br />
andre.<br />
178