Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
tilskuds- og udligningssystem.Konferencen blev afholdt i Odense i februar<br />
måned med omkring 500 deltagere fra den kommunale verden.<br />
Efter afholdelsen af konferencen nedsatte KL tre studiekredse med hver 16<br />
kommunalpolitikere.Idéen var at give kommunalpolitikere fra forskellige<br />
dele af landet mulighed for sammen at drøfte synspunkter på det nuværende<br />
udligningssystem samt ønsker til et fremtidigt system (Kommunernes<br />
Landsforening, 2001l).De tre studiekredse blev sammensat således,at der i<br />
hver gruppe var variation i de repræsenterede kommuners størrelse,økonomiske<br />
situation og beliggenhed i landet.Deltagerne var – med fem undtagelser<br />
– alle borgmestre.Til hver studiekreds blev der tilknyttet en højtplaceret<br />
person fra KL (henholdsvis KL’s administrerende direktør,cheføkonom og<br />
chef for økonomisk sekretariat) samt en sekretær.Studiekredsene arbejdede i<br />
perioden februar-juni 2000.Hver studiekreds afholdt 4-5 møder og afsluttede<br />
arbejdet med en 20-30 siders lang rapport (Kommunernes Landsforening,2001m;2001n;2001o).<br />
Set i lyset af udligningsdebattens intensitet og studiegruppernes sammensætning<br />
er de tre rapporter bemærkelsesværdig læsning.Det skyldes,at rapporterne<br />
– med nogle få undtagelser – er udarbejdet i enighed i de tre grupper.<br />
I alle tre grupper er der bred enighed om de grundlæggende træk ved<br />
udligningssystemet,som KL har arbejdet for gennem årene.Alle rapporterne<br />
bakker op om det overordnede princip bag udligningssystemet, dvs.<br />
princippet om sammenhæng mellem service og skatteprocenter og princippet<br />
om, at udligningsniveauet i beskatningsgrundlagsudligningen ikke må<br />
blive for højt af hensyn til at bevare en tilskyndelse for de enkelte kommuner<br />
til selv at forbedre det økonomiske grundlag.<br />
Det er dog samtidig klart fra de tre rapporter, at det er svært at strække<br />
enigheden længere end til disse grundlæggende forhold. Rapporterne diskuterer<br />
også en række konkrete ændringer i udligningsordningerne,som vil<br />
have fordelingsmæssige konsekvenser.Men så kniber det mere med enigheden,både<br />
internt i og på tværs af studiekredsene. For det første diskuterer<br />
alle studiekredsene fordelingsnøglen for bloktilskuddet. Der er generel<br />
enighed om, at den nuværende nøgle (beskatningsgrundlag) er uhensigtsmæssig<br />
og bør erstattes af en nøgle, der i højere grad afspejler udgiftsbehov.<br />
Men et konkret forslag til ny nøgle er der ikke enighed om. For det andet<br />
diskuteres antallet af skattekilder, der skal være omfattet af beskatningsgrundlagsudligningen.<br />
Spørgsmålet drøftes kun i én gruppe, og den kan<br />
ikke nå til enighed om spørgsmålet. For det tredje diskuteres kriterierne i<br />
udgiftsbehovsudligningen i alle tre studiekredse. Heller ikke her kan der<br />
177