Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
lokalt.Her synes lærerforeningen at have stået stærkt i forhandlingerne med<br />
de enkelte kommuner. Den omfattende kritik af den nye arbejdstidsaftale<br />
må i et vist omfang ses som et udslag af frustration over dette forhold.<br />
Ændring af U-,F- og Ø-tidsreglerne har udgjort den ene streng i KL’s strategi<br />
på overenskomstområdet.Indførelse af Ny Løn har udgjort den anden.<br />
Som på børnepasningsområdet har KL ønsket at få lærerne til at overgå til Ny<br />
Løn.Begrundelsen har været den samme.KL ønsker generelt løn gjort til et<br />
lokalt personalepolitisk instrument,som kommunerne kan anvende til at<br />
fastholde og rekruttere kvalificeret personale samt understøtte lokale prioriteringer<br />
og mål for opgaveløsningen (se f.eks.Kommunernes Landsforening,<br />
1997a:118-122; 1999b:46; 2001i:18-28).Lærerne indvilligede dog først i at<br />
overgå til Ny Løn ved overenskomstforhandlingerne i 1999,hvor overgangen<br />
aftaltes i den nye lønaftale (Kommunernes Landsforening m.fl.,1999e).<br />
Alt i alt må udviklingen på overenskomstarenaen karakteriseres som en<br />
betinget succes for KL.Det er lykkedes at få gennemført reelle ændringer på<br />
to centrale punkter. Dels er lærernes arbejdstidsaftale lavet om. Hermed er<br />
der sat ind over for et forhold, der af mange kommuner er blevet opfattet<br />
som begrænsende for den lokale tilrettelæggelse af opgavevaretagelsen.Dels<br />
er lærerne overgået til Ny Løn.Hermed er der indført et nyt styringsinstrument<br />
i kommunernes personalepolitik,der potentielt kan anvendes som led<br />
i en lokalt tilpasset skolepolitik.Når succesen alligevel kun er betinget,skyldes<br />
det,at det endnu er uklart,om ændringerne reelt giver kommunerne<br />
flere frihedsgrader.Både de nye arbejdstidsregler og Ny Løn skal forhandles<br />
lokalt med lærerforeningen.Kommunernes frihedsgrader afhænger dermed<br />
af, hvorvidt lærerforeningen lokalt kan blokere for omstillinger, der favoriserer<br />
arbejdsgiversiden.Hvis det er tilfældet,vil ændringerne ikke bidrage til<br />
at lette udgiftspresset på folkeskolen.<br />
konklusion om folke skoleområdet<br />
Udgiftspresset på folkeskolen udgør et eksempel på et område, hvor KL’s<br />
interessevaretagelse primært vedrører kommunernes position i den offentlige<br />
sektor.Som figur 6.2 viser,er der kun få kommuner,der ikke har oplevet<br />
et demografisk betinget udgiftspres på området i perioden efter 1995. Det<br />
har gjort det relativt nemt for KL både at formulere en kollektiv interesse på<br />
området og at håndtere den interne arena,om end det ikke er gået helt så<br />
gnidningsfrit som på børnepasningsområdet. Men medlemskommunerne<br />
145