Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
overenskom starena en<br />
Traditionelt har lærerne i folkeskolen ikke forhandlet overenskomster med<br />
KL,men med Finansministeriet.Men i 1993 overgik aftaleretten efter lange<br />
forhandlinger til KL (Due og Madsen, 1996: kap. 12). Lærerne var blevet<br />
„kommunaliserede“. Herefter forhandler og indgår KL på medlemmernes<br />
vegne overenskomster med Lærernes Centralorganisation, som organiserer<br />
de forskellige fagforeninger på lærerområdet. Folkeskolelærerne er organiseret<br />
i Danmarks Lærerforening,som er den største medlemsorganisation i<br />
Lærernes Centralorganisation.<br />
Overenskomsterne mellem KL og Lærernes Centralorganisation har indeholdt<br />
en mere detaljeret regulering af arbejdstiden end overenskomsterne på<br />
børnepasningsområdet.Ved den første arbejdstidsaftale i 1993 blev lærernes<br />
arbejdstid inddelt i undervisningstid (U-tid), forberedelsestid (F-tid) og<br />
øvrig tid (Ø-tid).Den enkelte kommunalbestyrelse bestemte selv omfanget<br />
af U-tiden,som dog skulle fastsættes i henhold til folkeskolelovens minimumsbestemmelser<br />
for undervisningsomfanget.Når U-tiden var fastsat,var<br />
F-tiden også fastlagt,idet lærerne fik én forberedelsestime pr.undervisningstime.Ø-tiden<br />
blev også fastsat af den enkelte kommunalbestyrelse,dog således<br />
at Ø-tiden mindst skulle udgøre 50 procent af U-tiden.Ø-tiden kunne<br />
anvendes til særlige pædagogiske eller administrative opgaver eller særlige<br />
hverv i tilknytning til skolens virksomhed (Finansministeriet m.fl., 1995a:<br />
64-71;Kommunernes Landsforening & KTO, 1995).U-,F- og Ø-tidssystemet<br />
fungerede med diverse justeringer frem til overenskomstforhandlingerne<br />
i 1999.Systemet gav anledning til megen kritik blandt kommunerne for at<br />
være for stift og reelt overlade kommunerne for få styringsinstrumenter,jf.<br />
diskussionen heraf ovenfor i afsnittet om den interne arena.<br />
KL’s strategi på overenskomstområdet har i undersøgelsesperioden været<br />
tostrenget.For det første har man søgt at få U-,F- og Ø-tidssystemet ændret<br />
og få indført mere fleksible arbejdstidsregler.For det andet har man – som på<br />
børnepasningsområdet – søgt at få lærerne til at overgå til Ny Løn.<br />
Meget tyder på, at opgøret med U-, F- og Ø-tidssystemet fra KL’s side<br />
blev set i sammenhæng med udgiftspresset på folkeskolen.Flere frihedsgrader<br />
lokalt på arbejdstidsområdet skulle bidrage til at gøre det lettere for<br />
medlemskommunerne at håndtere udgiftspresset (se f.eks.Kommunernes<br />
Landsforening, 1999b: 47).Allerede inden det endelige opgør med U-,F- og<br />
Ø-tidssystemet havde KL opfordret kommunerne til at inddrage lærernes<br />
arbejdstid i håndteringen af udgiftspresset.Eksempelvis anførte KL i en pjece<br />
til medlemskommunerne i 1998:<br />
141