Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ventes,at det har voldt KL store problemer at formulere og forfølge en kollektiv<br />
interesse på området.Spørgsmålet belyses nærmere i det følgende.<br />
kl’s håndte ring af området<br />
KL har siden midten af 1990’erne fulgt en flerstrenget politik i forhold til<br />
udgiftspresset på folkeskoleområdet.For det første har man løbende holdt<br />
medlemskommunerne informeret om udgiftspresset og orienteret om<br />
mulige styringsinstrumenter.For det andet har man søgt at skabe så fleksible<br />
rammer som muligt for kommunerne til lokalt at tilrettelægge folkeskoleopgaven.<br />
Det er sket på flere måder. Man har forsøgt at opbløde statslige<br />
regler, der binder kommunernes opgavetilrettelæggelse. Det har primært<br />
drejet sig om reglerne for skolestruktur.Man har også forsøgt at opbløde de<br />
overenskomstmæssige bindinger på den lokale skolepolitik.Det har primært<br />
drejet sig om indførelse af Ny Løn og ændring af lærernes arbejdstidsregler.<br />
Endelig har man for det tredje søgt at afbøde de økonomiske effekter af<br />
udgiftspresset ved at få statslig medfinansiering på området – men uden bindinger<br />
på pengenes anvendelse.I det følgende redegøres nærmere for,hvordan<br />
denne politik er forfulgt på den interne og de eksterne arenaer.<br />
den i nterne arena<br />
Udgiftspresset på folkeskoleområdet har ikke voldt KL større problemer på<br />
den interne arena. Som på børnepasningsområdet har det ikke været nødvendigt<br />
for KL at indhente et eksplicit mandat fra medlemskommunerne<br />
for at kunne agere i forhold til omverdenen.Medlemskommunerne har stillet<br />
sig tilfreds med løbende at blive orienteret om udviklingen på området<br />
og om KL’s politik.Som på børnepasningsområdet er orienteringen formelt<br />
sket på to måder. For det første har KL i sine årlige skriftlige beretninger<br />
beskrevet nye statslige tiltag på området samt KL’s stillingtagen hertil (Kommunernes<br />
Landsforening, 1995c: 56-64, 130-137; 1996b: 56-66, 125-136;<br />
1997a: 51-59, 118-129; 1998c: 52-60, 111-122; 1999d: 8-11, 45; 2000g:29-33,<br />
56-58; 2001t: 29-32, 57-58). For det andet har KL’s formand hvert år i sin<br />
mundtlige beretning på delegeretmødet i perioden 1995-2001 orienteret<br />
om regeringens og Folketingets politik på folkeskoleområdet, overenskomstsituationen<br />
med folkeskolelærerne og KL’s stillingtagen til disse forhold<br />
(Kommunernes Landsforening, 1995: 17, 19; 1996: 10, 13, 20; 1997: 10,<br />
132