Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
I det følgende belyses Folketingets stilling til de instrumenter, regeringen<br />
kunne tage i anvendelse for at anspore kommunerne til at indføre pasningsgaranti:Økonomiske<br />
særtilskud,regulering af forældrebetalingen,lovregulering<br />
af kommunernes udbudsomfang og etablering af alternative pasningsordninger.<br />
Økonomiske særtilskud kan anvendes til at give et fiskalt incitament til at<br />
øge indsatsen på bestemte områder. Der har dog ikke været tradition for at<br />
anvende dette styringsmiddel på børnepasningsområdet.I Folketinget har<br />
de store kommunale partier traditionelt anset styringsinstrumentet som<br />
værende i modstrid med det kommunale selvstyre. En undtagelse skete i<br />
1993,da den nytiltrådte Nyrup Rasmussen-regering indførte en midlertidig<br />
refusionsordning for merudgifter på børne- og ældreområdet (LF 311/<br />
1992-93;Kommunaludvalgets betænkning 1992-93).Ordningen var et led i<br />
en større beskæftigelsesplan,men havde herudover som selvstændigt formål<br />
at tilskynde kommunerne til at udbygge børnepasningsområdet.Ordningen<br />
er således et eksempel på statslig styring via særtilskud.Men den var et brud<br />
med traditionen på området,som nok var betinget af den særlige parlamentariske<br />
situation lige efter den socialdemokratisk dominerede regerings<br />
overtagelse af regeringsmagten i 1993.Regeringen var frem til efteråret 1993<br />
en flertalsregering og kunne derfor gennemføre ordningen trods protester<br />
fra bådeVenstre og Det konservative Folkeparti (se debatten i Folketinget:<br />
Folketingets forhandlinger 1992-92: 9979-10004).Den almindelige,afstandstagende<br />
holdning til økonomiske stimuleringsordninger over for kommunerne<br />
blev bekræftet i 1997, da Folketinget diskuterede Socialistisk Folkepartis<br />
forslag om at indføre en præmieringsordning til kommuner,der har indført<br />
pasningsgaranti. Flertallet afviste at diskutere spørgsmålet (F8/1997-98).<br />
Folketinget har dermed i almindelighed støttet KL,der generelt er modstander<br />
af særtilskud,refusionsordninger og puljefinansiering.<br />
Forældrebetaling for børnepasning kunne i princippet anvendes til at<br />
regulere efterspørgslen efter kommunernes pasningspladser.Traditionelt har<br />
Folketinget dog ikke ønsket at anvende forældrebetalingen som en måde at<br />
nedbringe efterspørgslen på.Tværtimod har Folketinget snarere haft fordelingspolitiske<br />
bekymringer for, om satserne bliver for høje. 2 I 1991 blev<br />
maksimumssatserne for forældrebetalingen nedsat af et bredt flertal i Folketinget<br />
fra 35 til 32 procent af kommunens udgifter ved at drive dagpasningsforanstaltningerne.<br />
Samtidig indførtes regler om søskenderabat. Et mindre<br />
bredt flertal besluttede samtidig at nedsætte maksimumssatserne yderligere<br />
til 30 procent med virkning fra det følgende år (LF188/1990-91;Socialud-<br />
121