Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Download Gratis e-bog (PDF) - Aarhus Universitetsforlag
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
KL’s indflydelse ligeledes har været nogenlunde stabil siden organisationens<br />
dannelse i 1970. Det skal dog hertil føjes, at tabellens første linie viser, at statens<br />
anvendelse af formelle udvalg er mindsket siden 1970’erne. Dette kunne<br />
indikere,at repræsentation i disse fora ikke er udtryk for den samme indflydelse<br />
som tidligere.<br />
Den næste kvantitative indikator for KL’s indflydelse er omfanget af kontakter<br />
med staten. Da kontakter kan være såvel formelle som uformelle,<br />
opfanger denne indikator begge disse indflydelsesmekanismer. Hvis en<br />
organisation har hyppige kontakter med staten,kan det betyde, at organisationen<br />
også har indflydelse. Igen gælder dog,at kontakter ikke er ensbetydende<br />
med magt,men kun er en indikator herfor, idet de hverken behøver<br />
at være en nødvendig eller tilstrækkelig betingelse for indflydelse,jf.diskussionen<br />
af dette spørgsmål i kapitlets indledning.I Danmark er denne tilgang<br />
til kortlægning af interesseorganisationers indflydelse især anvendt af Christiansen<br />
& Sidenius (se f.eks. 1999).Deres metode er dog ikke velegnet til at<br />
vurdere enkeltorganisationers indflydelse. Hertil kommer, at de i deres<br />
undersøgelse opfatter KL som en art myndighed,hvortil andre organisationer<br />
kan have kontakter. Deres data kan derfor ikke belyse KL’s indflydelse<br />
som interesseorganisation.En vis belysning af KL’s kontaktmønster med staten<br />
er dog mulig at give på grundlag af en spørgeskemaundersøgelse foretaget<br />
i 1980 blandt Folketingets medlemmer af Erik Damgaard i forbindelse<br />
med en undersøgelse af medlemmernes aktiviteter og opfattelser. Folketingsmedlemmerne<br />
blev her spurgt, hvor hyppigt de havde kontakter med<br />
en lang række interesseorganisationer. Resultaterne fremgår af tabel 5.4.<br />
Bemærk, at tabellen viser hyppigheden af kontakter med „kommunale<br />
organisationer“ (nederste linie i tabellen),ikke direkte med KL.Ud over KL<br />
omfatter „kommunale organisationer“ Amtsrådsforeningen og andre kommunale<br />
sammenslutninger.Med dette forbehold indikerer tabellen,at folketingsmedlemmerne<br />
har relativt mange kontakter med KL.Hvis kategorierne<br />
„ugentligt eller hyppigere“ og „månedligt“ lægges sammen som et<br />
udtryk for regelmæssige kontakter,viser tabellen,at regelmæssige kontakter<br />
mest forekommer til lønmodtagerorganisationerne inden for LO. Derefter<br />
kommer erhvervsorganisationerne og de sociale organisationer. På fjerdepladsen<br />
kommer så de kommunale organisationer. Målt på denne måde har<br />
de kommunale organisationer således et tæt og bredt samspil med staten<br />
sammenlignet med de fleste andre organisationer. Men det skal understreges,at<br />
disse data alene omfatter Folketinget,ikke centraladministrationen og<br />
regeringen,hvortil kontakter kan være nok så vigtige.Christensens samtidi-<br />
102