Tema: Mainframe - Prosa
Tema: Mainframe - Prosa
Tema: Mainframe - Prosa
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Prosa</strong><br />
b l a d e t<br />
De it-professionelles fagblad · 2 · Februar · 2012<br />
<strong>Tema</strong>:<br />
<strong>Mainframe</strong><br />
Usynlig kæmpe<br />
savner ungt blod<br />
side 14<br />
Fra flygtningelejr<br />
til it i Danmark<br />
Mød Angelo Jihad Saad side 24<br />
Får du nok i løn? s. 10<br />
Rejsekortet kritiseres for forældet kryptering s. 11
Synspunkt<br />
Bedre pension til medlemmerne<br />
– nu en realitet<br />
Hanne Lykke Jespersen, næstformand, hlj@prosa.dk<br />
Vi kan nu præsentere resultatet af et længerevarende hårdt arbejde: it-fagets pension.<br />
Det er intet mindre end en vision, der er blevet til virkelighed.<br />
Vi kunne konstatere, at vi i PROSA havde flere forskellige pensionsordninger. Hvis vi<br />
samlede dem under ét, var det vores vurdering, at vi ville kunne opnå en langt bedre<br />
ordning. Samtidigt er det et problem for medlemmerne, at man hver gang, man skifter<br />
arbejde, kan komme til at skifte pensionsordning. Det betyder, at man har sine pensionsmidler<br />
stående i mange forskellige selskaber, og at man derfor betaler administrationsomkostninger<br />
mange steder. Samtidigt betyder det, at man hver gang, man skifter<br />
pensionsselskab, skal af med nye helbredsoplysninger. Man kan således risikere, at man<br />
ikke længere kan være ordentligt forsikret, hvis man har fået en sygdom.<br />
Vores vision var, at vi skulle få en pensionsordning, som dækker så bredt, at man som<br />
PROSA-medlem i langt de fleste tilfælde kan bevare den samme pensionsordning og<br />
selvfølgelig, at den er så god, at det er det, man ønsker sig. Først og fremmest forestillede<br />
vi os, at vi kunne få en bedre ordning for vore private medlemmer ved at lave et<br />
samlet udbud. Den ordning, vi havde for de private i Danica Pension, har vi ikke kunnet<br />
forhandle bedre de seneste år, selvom vi har prøvet, og den var ærligt talt sakket bagud<br />
af dansen i forhold til markedet.<br />
”<br />
Ordningen er så god, at der skal en overordentlig<br />
stor arbejdsgiver til, før der kan indhentes tilbud,<br />
der matcher vores ordning.<br />
Vi lavede i første omgang et udbud med PROSA/Offentligs pensionsordning og vores<br />
private pensionsordning. Det gav virkelig pote. Der var fire selskaber med i udbuddet,<br />
og de tre af buddene var virkelig gode. Dog stod SEB Pension klart som det bedste. Herunder<br />
er også PROSA/Offentligs ordning, som i forvejen var i SEB Pension, også blevet<br />
stærkt forbedret. Og ordningen er sådan, at du som PROSA-medlem kan blive i ordningen<br />
på de samme vilkår som alle andre, selv om du bliver arbejdsløs, selvstændig eller<br />
bare skifter arbejdsgiver.<br />
Hvis tanken om at blive i en pensionsordning, selv om man skifter arbejde, skal brede<br />
sig helt ud, skal vi nu have rigtigt mange arbejdsgivere til at tilslutte sig ordningen<br />
kollektivt. Jo flere der er med, jo flere arbejdsgivere kan vi skifte imellem uden at skifte<br />
pensionsselskab. Ordningen er så god, at der skal en overordentlig stor arbejdsgiver til,<br />
før der kan indhentes tilbud, der matcher vores ordning.<br />
Derfor vil vi nu henvende os til en lang række virksomheder og tilbyde dem denne<br />
ordning.<br />
Sideløbende arbejder vi fortsat politisk for, at man ikke skal kunne tvinges ind i pensionsordninger,<br />
især ikke når vilkårene eller betingelserne er<br />
ringere end i den ordning, man allerede har.<br />
Vi har heldigvis lavet en ordning, som kan tåle at udsættes<br />
for en sådan konkurrence. Og hvis vi ikke havde det, måtte vi<br />
jo gøre den bedre eller finde os i, at medlemmerne ville vælge<br />
en anden. ■<br />
Læs og diskuter synspunktet på <strong>Prosa</strong>.dk<br />
<strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012<br />
42. årgang<br />
Adresse:<br />
Vester Farimagsgade 37A, 1606 Kbh. V.<br />
Tlf. 33 36 41 41, fax 33 91 90 44<br />
e-mail: prosabladet@prosa.dk<br />
Redaktion:<br />
Ansvarshavende redaktør<br />
Stine Nysten<br />
sny@prosa.dk<br />
Nina Ferdinand, journalist<br />
nif@prosa.dk<br />
Palle Skramsø, layout<br />
Udgivelsesdato og deadline:<br />
Udkommer en gang hver måned,<br />
undtagen august måned.<br />
Næste gang 23. februar<br />
Læserbreve: 3. februar<br />
Debatindlæg og klageadgang:<br />
<strong>Prosa</strong>bladet modtager meget gerne læserbreve,<br />
debat-indlæg, tips, artikelforslag og kommentarer<br />
fra medlemmerne. Indlæggene sendes til redaktion@prosa.dk.<br />
Indlæggene vil, såfremt de offentliggøres,<br />
blive redigeret efter retningslinjer vedtaget af<br />
redaktionen.<br />
Disse retningslinjer kan læses på prosa.dk/link/23.<br />
Ønsker du at klage over håndteringen af henvendelser<br />
til redaktionen eller generelle stofprioriteringer<br />
kan du læse mere om den procedure her:<br />
prosa.dk/link/23.<br />
Redaktionsudvalg:<br />
Formand: Peter Ussing<br />
peter.ussing@gmail.com<br />
Næstformand: Martin Lindboe<br />
martin.lindboe@gmail.com<br />
Siemen Baader<br />
Marie Højlt<br />
Navdeep Nandrajog<br />
Lars Sommer<br />
Artikler:<br />
Synspunkter, der fremføres i signerede<br />
artikler, er ikke nødvendigvis dækkende<br />
for redaktionens opfattelse. Rubrikken<br />
Synspunkt stilles til rådighed for<br />
Hovedbestyrelsen<br />
Annoncer:<br />
DG Media a/s<br />
Telefon: 70 27 11 55<br />
E-mail: epost@dgmedia.dk<br />
Deadline for næste nummer:<br />
Den 10. februar<br />
Teknisk produktion:<br />
Tryk: KLS Grafisk Hus<br />
Illustrationer:<br />
Forside: Lars Bertelsen<br />
Hvis ikke andet er angivet, PROSAarkiv<br />
Papir og produktion er godkendt til<br />
Nordisk Miljømærkning<br />
Denne tryksag er produceret CO2 neutralt hos KLS<br />
Grafisk Hus A/S<br />
Kontakt PROSA:<br />
www.prosa.dk/kontakt<br />
Eller se navne og adresser<br />
på bladets næstsidste side.<br />
Kontrolleret af<br />
Kontrolleret oplag:<br />
12.645 ekspl. i perioden<br />
1. januar - 30. juni 2010<br />
2 <strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012
”<br />
Rigtig mange ansøgere begår den kæmpe fejl kun at se på deres egne<br />
egoistiske behov, og det sælger ingen billetter.<br />
Torben Lausten, karriererådgiver.<br />
Indhold<br />
28<br />
11<br />
Rejsekortet baseres på forældet<br />
kryptering.<br />
<strong>Prosa</strong>bladets brugerpanel har svært<br />
ved at se det smarte i smart-tv.<br />
Fra fattig flygtningelejr til it i<br />
danmark.<br />
24<br />
IT–AKTUELT<br />
TEKNOLOGI<br />
Open source-satellit • 4<br />
Hackere fra Chaos Computer Club i Berlin vil sende deres<br />
egen satellit i kredsløb om jorden for at undgå internetcensur.<br />
e-Boks bruges af 3,5 millioner • 6<br />
I 2011 fik en halv million flere danskere e-Boks, og antallet<br />
af dokumenter i den digitale postboks steg med 17 procent.<br />
UDVIKLING<br />
Smarte test i en agurketid • 7<br />
Testsystemet Cucumber tjekker, om programmet opfører<br />
sig, som forretningen ønsker det.<br />
PROSA OM PROSA<br />
Får du nok i løn? • 10<br />
Få dokumentation til din lønforhandling – hjælp med at<br />
udfylde PROSAs årlige lønstatistik.<br />
TEKNOLOGI<br />
<strong>Tema</strong>: <strong>Mainframe</strong> • 14<br />
Danmark bruger stadig flere datakræfter fra mainframes,<br />
men en generationskrise lurer forude.<br />
Fornyelse til mainframen • 16<br />
<strong>Mainframe</strong>n lever endnu og udvikler sig med Linux og<br />
hybrid arkitektur.<br />
Fremtidens tv kommer fra nettet • 27<br />
Det nye MPEG-4-baserede format kan presse flere kanaler<br />
ud af mindre frekvensbånd med højere kvalitet, men på<br />
langt sigt hedder løsningen internet-tv.<br />
ARBEJDSMARKED<br />
Jobsøgere skal tænke i forretning • 30<br />
Alt for mange jobsøgere begår den fejl kun at se på deres<br />
egne egoistiske behov, mener ekspert.<br />
Job gennem Twitter • 32<br />
24-årige Tobias Vebel fik tilbudt job gennem sit store netværk<br />
på det sociale netværk Twitter og er nu CTO i en<br />
opstartsvirksomhed.<br />
AKTIVITETER<br />
Kurser side • 36<br />
Hold dig fagligt opdateret på PROSAs kurser. Tag på Android-workshop,<br />
bliv klog på det semantiske web, lær at<br />
bruge Google Analytics og meget mere.<br />
<strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012 3
It-aktuelt<br />
NOTER<br />
IBM lagrer en bit i 12 atomer<br />
Forskere i IBM har lagret en bit i 12 atomer<br />
og dermed demonstreret en hukommelseskapacitet,<br />
der er mindst 100 gange mere<br />
kompakt end nutidens harddiske og SSDhukommelseschips.<br />
Anti-ferromagnetisme,<br />
en form for magnetisme, hvor atomerne<br />
udligner hinandens magnetfelt, blev brugt<br />
til at fastholde 12 atomer i en stabil gruppe,<br />
der beholdt sine egenskaber i flere timer<br />
og ikke blev påvirket af nabogrupper. At<br />
lagre en byte med information kræver 96<br />
atomer, og IBM lagrede ordet ’think’ i fem<br />
blokke med 96 atomer. ’Atom-lagringen’ er<br />
dog ikke noget, der har udsigt til at blive<br />
brugt kommercielt i nogen nær fremtid, da<br />
den blandt andet skal foregå ved meget<br />
lave temperaturer.<br />
nif<br />
Hackere vil lave<br />
egen satellit<br />
Hackere fra Chaos Computer Club i Berlin vil sende deres<br />
egen satellit i kredsløb om jorden, så de kan undgå<br />
internetcensur.<br />
Af Nina Ferdinand, nif@prosa.dk<br />
Berøringsfri telefon på vej?<br />
Apple har taget patent på en berøringsfri<br />
teknologi, der tillader brugere at navigere<br />
i deres mobile enhed blot ved hjælp af enhedens<br />
bevægelses- og nærhedssensorer.<br />
Der er før set patenter af den art, men dette<br />
patent redefinerer 3D-brugerinterfacet,<br />
så perspektivet hele tiden følger brugeren.<br />
Det har sat gang i rygter om, at Apple vil<br />
bevæge sig ind på 3D-området.<br />
nif<br />
Kenyansk app finder lægen<br />
Det kan være svært at finde en rigtig læge<br />
i Kenya – et land, der er plaget af en del<br />
kvaksalvere. Det råder en ny mobil-app<br />
nu bod på, der kan noget så simpelt som<br />
at vise vej til den nærmeste certificerede<br />
læge. I et land med kun 7.000 læger og<br />
40 millioner mennesker er det særdeles<br />
værdifuld information, og med 25 millioner<br />
mobiltelefonbrugere i Kenya kan app’en<br />
MedAfricas information om certificerede<br />
læger nu udbredes til en langt større del<br />
af befolkningen. Siden 1. november er<br />
app’en downloadet 25.000 gange og bliver<br />
nu downloadet af 1.000 om ugen. Firmaet<br />
bag, Shimba Technologies, planlægger at<br />
udvide applikationen med anmeldelser af<br />
lægerne.<br />
nif<br />
Hackere fra Chaos Computer Club i Berlin<br />
planlægger at opsende deres egen satellit,<br />
så de kan undgå al form for censur på<br />
internettet, som for eksempel den kontroversielle<br />
Stop Online Piracy Act, der er på<br />
tegnebrættet i USA.<br />
– Det første mål er et internet i rummet,<br />
der ikke kan censureres. Lad os fjerne kontrollen<br />
over internettet fra jordlige enheder,<br />
siger hacktivisten Nick Farr, der første gang<br />
søgte bidragydere til projektet i august<br />
sidste år.<br />
Planen blev undfanget på Chaos Computer<br />
Congress i Berlin og involverer<br />
også et net af stationer her på jorden, der<br />
skal spore og kommunikere med satellitten.<br />
På længere sigt håber hackerne<br />
at sende en amatør-astronaut til månen,<br />
oplyser BBC.<br />
Lavpris-netværk<br />
Det er før lykkedes folk på hobbyniveau at<br />
sende små satellitter i kredsløb om jorden i<br />
korte perioder, men den største udfordring<br />
er at spore enheden. I ægte open source<br />
hackerspace-ånd vil hackerne spore satellitterne<br />
via et distribueret netværk af<br />
lavpris-jordstationer, som kan købes eller<br />
bygges af enkeltpersoner.<br />
– Det er en slags modsat gps. Gps bruger<br />
satellitter til at regne ud, hvor vi er, men<br />
dette netværk vil fortælle os, hvor satellitterne<br />
er, siger Armin Bauer, der er involveret<br />
i projektet, til BBC.<br />
De første jordstationer skal efter planen<br />
være klar i første halvdel af 2012 og kommer<br />
til at koste 100 euro pr. styk.<br />
En udfordring<br />
En ekspert dømmer hackernes plan som<br />
teoretisk mulig, men med mange tekniske<br />
udfordringer.<br />
– De satellitter i lav jordbane, som er blevet<br />
opsendt af amatører indtil videre, bliver<br />
ikke ét sted, men er typisk i 90 minutters<br />
kredsløb omkring jorden. Det betyder, at de<br />
kun kan bruges til kommunikation i den<br />
korte periode, de er synlige for dig, siger<br />
professor Alan Woodward fra University<br />
of Surrey til BBC.<br />
Han vurderer, at det vil blive svært at<br />
kommunikere i andet end korte ryk med<br />
en sådan satellit, også selvom der er mange<br />
jordstationer. I stedet er hackernes bedste<br />
mulighed at forsøge at få en satellit i geostationært<br />
kredsløb, så den bevæger sig med<br />
samme hastighed som jorden og dermed<br />
synes at 'stå stille'. ■<br />
4 <strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012
Kurser vedr. mobile enheder<br />
Logo solid (C: 100, M: 94, Y: 35, K: 35)<br />
Logo outline (C: 0, M: 0, Y: 0, K: 0)<br />
Nr.<br />
Kursus<br />
Pris ex.<br />
moms Dg Jan Feb Mar Apr Maj Jun<br />
Vurdering / Sammenligning af Windows Phone 7.5, Apple iOS, Android og Web Apps<br />
SU-899<br />
Vurdering / Sammenligning af<br />
Udviklingsmiljøerne<br />
4.500,- 1 10/2 13/4 15/6<br />
SU-879<br />
Vurdering / Sammenligning af<br />
Support og Management<br />
4.500,- 1 16/3 11/5<br />
Windows 8<br />
MS-800<br />
Windows 8 Install and Use<br />
(inkl. Windows 8 tablet)<br />
8.900,- 2 1-2/2 5-6/3 4-5/4 7-8/5 4-5/6<br />
MS-801 Windows 8 Programmering Grundkursus 7.400,- 2 20-21/2 15-16/3 16-17/4 10-11/5 7-8/6<br />
MS-802 Windows 8 Programmering Workshop 7.400,- 2 26-27/4 21-22/6<br />
MS-805 Windows 8 Programmering Videregående 7.400,- 2 22-23/3 18-19/6<br />
MS-820 Windows 8 Support 7.400,- 2 13-14/2 12-13/3 10-11/4 14-15/5 11-12/6<br />
MS-821 Windows 8 Management 7.400,- 2 12-13/4 14-15/6<br />
Windows Phone 7<br />
MS-901<br />
Windows Phone 7.5 Program. Grundkursus<br />
(inkl. Windows Phone 7.5)<br />
8.900,- 2 30-31/1 27-28/2 26-27/3 30-1/5 21-22/5 25-26/6<br />
MS-902<br />
Windows Phone 7.5 (Mango)<br />
Programmering Workshop<br />
7.400,- 2 2-3/1 1-2/2 1-2/3 2-3/4 7-8/5<br />
MS-905<br />
Windows Phone 7.5 (Mango)<br />
Programmering Videregående<br />
7.400,- 2 8-9/3 29-30/5<br />
MS-907<br />
Win Phone 7.5 (Mango) Design and<br />
Development Application BootCamp<br />
7.400,- 2 23-24/4 14-15/6<br />
MS-920<br />
Windows Phone 7.5 (Mango) Support<br />
(inkl. Windows Phone 7.5)<br />
8.900,- 2 6/2 10/4 4/6<br />
MS-921 Windows Phone 7.5 (Mango) Management 7.400,- 2 19-20/3 2-3/5<br />
Apple IOS<br />
AP-901<br />
iPhone/iPad Programmering Grundkursus<br />
(inkl. iPad)<br />
8.900,- 2<br />
3-4/1<br />
16-17/1<br />
13-14/2<br />
28-29/2<br />
12-13/3 12-13/4 14-15/5 11-12/6<br />
AP-902 iPhone/iPad Programmering Workshop 7.900,- 2 12-13/1 27-28/2 23-24/4 25-26/6<br />
AP-903<br />
AP-905<br />
AP-920<br />
AP-921<br />
Android<br />
LX-901<br />
iPhone/iPad Programmering Workshop<br />
(inkl. Mac Mini)<br />
iPhone/iPad Programmering Videregående<br />
(inkl. iPhone 4S)<br />
iPhone/iPad iOS Support<br />
(inkl. iPad)<br />
iPhone/iPad iOS Management<br />
(inkl. Mac Mini)<br />
Android Programm. Grundkursus<br />
(inkl. Android Tablet)<br />
LX-902 Android Programmering Workshop 7.400,- 2<br />
11.400,- 2 12-13/1 27-28/2 23-24/4 25-26/6<br />
11.500,- 2 26-27/3 7-8/5<br />
8.900,- 2 26/1 22/3 24/5<br />
11.400,- 2 16-17/2 2-3/4 7-8/5<br />
8.900,- 2 12-13/1<br />
9-10/2<br />
23-24/2<br />
13-14/2<br />
27-28/2<br />
12-13/4 10-11/5 14-15/6<br />
16-17/4 18-19/6<br />
LX-905 Android Programmering Videregående 7.400,- 2 29-30/3 7-8/5<br />
LX-920<br />
Android Support<br />
(inkl. Android Tablet)<br />
8.900,- 2 27/2 26/4 28/6<br />
LX-921 Android Management 7.400,- 2 5-6/3 9-10/5<br />
Web Apps<br />
SU-901<br />
Web App Programmering Grundkursus<br />
(inkl. Mobile device)<br />
8.900,- 2 11-12/1 13-14/2 12-13/3 10-11/4 7-8/5 11-12/6<br />
?<br />
SU-902 Web App Programmering Workshop 7.400,- 2 15-16/2 12-13/4 13-14/6<br />
SU-905 Web App Programmering Videregående 7.400,- 2 29-30/3 31/5-1/6<br />
?<br />
SU-920<br />
Web App Support<br />
(inkl. Mobile device)<br />
5.900,- 1 20/2 16/4 18/6<br />
SU-921 Web App Management 4.100,- 1 21/2 17/4 19/6<br />
Karlebogaard: Karlebovej 91 • 3400 Hillerød & Kampehøjgaard: Krajbjergvej 3 • 8541 Skødstrup<br />
Tlf.: 48 28 07 06 • Mail: super@superusers.dk • Web: www.superusers.dk
It-aktuelt<br />
NOTER<br />
Kina når en halv milliard<br />
internetbrugere<br />
e-Boks bruges af<br />
3,5 millioner danskere<br />
I 2011 fik en halv million flere danskere e-Boks, og<br />
antallet af dokumenter i den digitale postboks steg<br />
med 17 procent.<br />
Efter antallet af kinesiske internetbrugere<br />
i sidste halvdel af 2011 steg med 28 millioner,<br />
er der nu i alt 513 millioner kinesere<br />
med internetforbindelse, viser tal fra China<br />
Internet Network Information Centre, der<br />
har forbindelser til den kinesiske regering.<br />
Det er 38 procent af befolkningen.<br />
Også internetbrugere, der kommer på nettet<br />
via deres mobiltelefon, er steget til 355<br />
millioner eller næsten 70 procent af de<br />
samlede internetbrugere.<br />
Kritikere mener dog, at tallene er kunstigt<br />
oppustet, da de tæller alle brugere over<br />
seks år, som har været online i løbet af det<br />
sidste halve år.<br />
nif<br />
Af Nina Ferdinand, nif@prosa.dk<br />
Designguide til Android<br />
Version 4.0 af styresystemet Android, Ice<br />
Cream Sandwich, der traditionen tro er opkaldt<br />
efter en dessert, kommer med en designguide,<br />
der skal hjælpe app-udviklerne<br />
med at gøre deres applikationer lækrere at<br />
se på samt give hele Android-platformen<br />
mere brugervenlighed og et mere sammenhængende<br />
udtryk. Guiden inkluderer<br />
pædagogiske forslag som for eksempel at<br />
huske at bruge mange billeder og at give<br />
brugerne mulighed for at fortryde handlinger<br />
i stedet for at skulle bekræfte deres<br />
valg ved hvert eneste skridt. Designguiden<br />
findes på developer.android.com/design/<br />
index.html.<br />
nif<br />
Danskerne har nu taget digitaliseringen<br />
til sig i en sådan grad, at 3,5 millioner mennesker<br />
bruger den elektroniske brevkasse,<br />
som i øjeblikket får 40.000 nye brugere<br />
om måneden.<br />
Sidste år steg antallet af danskere med<br />
e-Boks med en halv million, og de mange<br />
brugere modtog 187 dokumenter, hvilket<br />
er 27 millioner flere end i 2010.<br />
I e-Boks kan man få post fra for eksempel<br />
banker, forsikringsselskaber og mange andre<br />
offentlige og private virksomheder, og<br />
e-Boks oplever, at også virksomhederne gør<br />
flittigt brug af e-postkassen. For eksempel<br />
sendes der hver måned flere end to millioner<br />
lønsedler af sted uden brug af papir.<br />
Frygtløs digitalisering<br />
Det høje antal brugere er et tegn på, at danskerne<br />
nu virkelig har taget digitaliseringen<br />
til sig, mener e-Boks.<br />
– Den brugerudvikling, vi ser, vidner<br />
om, at danskerne på ingen måde frygter<br />
digitaliseringen. Tværtimod ser vi, at efterspørgslen<br />
går op. Antallet af brugere,<br />
som ønsker, at flere virksomheder benytter<br />
e-Boks, er stigende, siger Henrik Andersen,<br />
administrerende direktør i e-Boks, i en pressemeddelelse.<br />
– Samtidig oplever vi, at kravet om mobilitet<br />
er meget udtalt. Man vil have besked,<br />
uanset hvor man er. e-Boks' app er blevet<br />
downloadet mere end 160.000 gange den<br />
første måned efter lanceringen, siger direktøren.<br />
Den øgede mængde elektronisk post til<br />
de 3,5 millioner e-Boks-brugere har betydet,<br />
at 3.135 ton papir blev sparet i 2011. ■<br />
6 <strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012
Softwareudvikling<br />
Smarte test i en agurketid<br />
Cucumber er navnet på et testsystem til software, der tjekker, at programmet opfører<br />
sig, som forretningen ønsker det. Domæneeksperter kan selv skrive test i naturligt<br />
sprog, der kan afvikles direkte i et testmiljø.<br />
Af Tania Andersen, prosabladet@prosa.dk<br />
En ny måde at teste software på er ved at<br />
finde indpas i udviklerkredse. Filosofien går<br />
ud på at sætte domæneeksperterne – dem,<br />
der ved, hvordan den udviklede software<br />
skal benyttes – til selv at skrive krav i naturligt<br />
sprog, som så direkte kan omsættes<br />
til automatiserede test.<br />
Et simpelt eksempel kan være: "Hvis brugeren<br />
klikker på login-knappen, og feltet<br />
'navn' ikke er udfyldt, så skal systemet give<br />
brugeren en fejlmeddelelse." Ved hjælp af<br />
et regulært udtryk kan der også udtrækkes<br />
parametre såsom tal eller tekst, så testen<br />
kan genbruges. I det foregående eksempel<br />
kunne det for eksempel være knapper og<br />
felters navne, som kunne være variable,<br />
så en lang række test kan dannes ud fra<br />
samme regulære udtryk. Hver enkelt bid<br />
i testen brydes op i individuelle stykker,<br />
som kan genbruges og sættes sammen på<br />
kryds og tværs.<br />
Naturligt sprog giver<br />
bedre software<br />
Det er i al sin enkelthed princippet bag<br />
Cucumber, der oprindeligt er et Ruby-miljø<br />
til test inden for den metodik, der kaldes ><br />
<strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012 7
Softwareudvikling<br />
><br />
Cucumber-eksempel<br />
I det følgende eksempel beskrives en feature, som et system<br />
skal have. Det udmøntes i et scenarie, som i eksemplet nedenfor<br />
kan testes med koden nedenfor, hvor visse parametre udtrækkes<br />
ved hjælp af regulære udtryk.<br />
Eksemplet her benytter Cucumber-jvm, som er en Java-udgave<br />
af Cucumber. Ved hjælp af annotationer i koden omsættes en<br />
feature skrevet i næsten-naturligt sprog til automatiserede<br />
test. Koden bag de enkelte dele af scenariet kan genbruges i<br />
andre scenarier.<br />
Feature: Daily car maintenance<br />
Cars need maintenance<br />
Scenario: Fuelling<br />
Given a car with 10 litres of fuel in the tank<br />
When you fill it with 50 litres of fuel<br />
Then the tank contains 60 litres<br />
@Feature(value = "CarMaintenance.feature")<br />
public class FuelCarTest {<br />
private Car car;<br />
@Given("^a car with (\\d*) litres of fuel in the tank$")<br />
public void createCar(int initialFuelLevel) {<br />
car = new Car(initialFuelLevel);<br />
}<br />
@When("^you fill it with (\\d*) litres of fuel$")<br />
public void addFuel(int addedFuel) {<br />
car.addFuel(addedFuel);<br />
}<br />
@Then("^the tank contains (\\d*) litres$")<br />
public void checkBalance(int expectedFuelLevel) {<br />
int actualFuelLevel = car.getFuelLevel();<br />
assertThat(actualFuelLevel, is(expectedFuelLevel));<br />
}<br />
}<br />
Eksemplet stammer fra prosa.dk/link/624.<br />
Behavior Driven Development (BDD).<br />
– Det er en måde at beskrive, hvad et system skal gøre, i almindeligt<br />
sprog, forklarer amerikanske Brian Sletten, som talte om<br />
Cucumber på efterårets Goto-konference i Aarhus.<br />
Det handler om at tage udgangspunkt i naturligt sprog, men på<br />
en måde, så resultatet kan testes programmatisk. Cucumber er et<br />
slags domænespecifikt sprog, et såkaldt 'lille' sprog. Det rammer<br />
en balance mellem noget, som alle kan forstå, og noget, som kan<br />
omsættes til kode.<br />
– Det gør det nemt for ikke-tekniske mennesker at sige: 'Jeps, det<br />
er sådan, systemet skal opføre sig.' Og tekniske mennesker kan<br />
tage reglerne og sørge for, at systemet opfylder dem.<br />
Unit test er for teknikere<br />
Brian Sletten var rådgiver på et udviklingsprojekt, hvor metoden<br />
blev anvendt. Han oplevede, at det var nemt for udviklerne at<br />
omsætte brugerfortællinger, user stories, fra forretningsdelen<br />
til Cucumber-test. I Brian Slettens projekt, hvor der skulle bygges<br />
en REST-grænseflade til et eksisterende system, blev der opereret<br />
med 2.000 scenarier, og hvert scenarie mundede ud i tre til ti<br />
sætninger, så det samlede antal test endte på 10.000-20.000, i et<br />
projekt på omkring 10.000 linjers kode.<br />
Det skete fortløbende over en perioder på 18 måneder, hvor hver<br />
iteration i udviklingsprocessen endte med 200 nye scenarier. Den<br />
ene del af holdet arbejdede med scenarierne og den andel del<br />
med at implementere funktionaliteten, og når holdene samles,<br />
ved man, at det er den rigtige funktionalitet, man har arbejdet<br />
på. Samtidig støder man på problemer og fejl tidligt i processen.<br />
Til sammenligning er unit test, der har bred anvendelse i udviklingsarbejde,<br />
meget kodefokuserede og giver kun værdi, hvis<br />
man tester det rigtige, mener Brian Sletten. Man er nødt til at have<br />
formåen til at kunne forstå teknikken. Med Cucumber og BDD<br />
er det den forretningsmæssige del af projektet, der bekræfter, at<br />
systemet gør det rigtige.<br />
Levende specifikationer giver pote<br />
Ole Friis Østergaard, som er udvikler for Aarhus-virksomheden<br />
Trifork, benytter også Cucumber i sit arbejde.<br />
– Man tænker på, at det ikke er en test, man skriver, men specifi-<br />
8 <strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012
Softwareudvikling<br />
”<br />
Det gør det nemt for ikke-tekniske mennesker at sige: 'Jeps, det er<br />
sådan, systemet skal opføre sig.'<br />
Brian Sletten, softwareudviklingskonsulent, der har brugt Cucumber-metoden.<br />
kationer af, hvordan systemet skal opføre sig. Det, man udarbejder<br />
med kunden, er user stories. Det er inputtet til BDD-cyklussen.<br />
Så nedbryder man det til en række scenarier, som er en række<br />
eksemplificeringer af, hvad denne user story egentlig går ud på:<br />
Givet, at jeg står på login-siden og indtaster forkert brugernavn<br />
eller password, så skal login fejle.<br />
Det giver 'levende' specifikationer, som ender med kode, der<br />
kan afvikles.<br />
– Cucumber lyder lidt abstrakt, men det er ret simpel teknologi,<br />
der ligger bag. ■<br />
Cucumber, BDD og TDD<br />
Behavior Driven Development – softwareudvikling, som drives<br />
frem af krav til programmets opførsel – er en softwaremetodik,<br />
der har sit ophav i Test Driven Development, hvor udviklingen<br />
starter med at skrive test til systemet. I BDD er vægten forskudt<br />
til at handle om systemets opførsel i en bredere forstand end<br />
blot at teste en bestemt kodestump.<br />
Cucumber er oprindeligt udviklet til Ruby, men findes også til<br />
Java, .Net og mange andre miljøer.<br />
Tegneserie xkcd.com. Standards<br />
Månedens tegneseriestribe er udvalgt af den amerikanske softwareingeniør Brian Sletten, der er direktør<br />
i sin egen konsulentvirksomhed Bosatsu Consulting i Los Angeles, med fokus på at bruge og udbrede<br />
kendskabet til nye teknologier inden for blandt andet webarkitektur, sociale netværk, skalerbare systemer<br />
og sikkerhed.<br />
<strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012 9
Lønstatistik<br />
Får du nok i løn?<br />
Det spørgsmål interesserer vel de fleste, og for de it-professionelle er der kun<br />
én måde at finde svaret på: nemlig ved at kigge i PROSAs lønstatistik.<br />
Af Allan Pleman,<br />
arbejdsmiljøkonsulent, apl@prosa.dk<br />
Illustrationer: Lars Refn<br />
Det er ingen hemmelighed, at vi i disse år<br />
oplever en global økonomisk krise, men<br />
spørgsmålet er, hvor kraftigt den påvirker<br />
lønudviklingen i it-faget. For at du ikke skal<br />
blive snydt eller stille urealistiske lønkrav,<br />
tilstræber vi i PROSA at lave den mest fyldestgørende<br />
og troværdige lønstatistik.<br />
Derfor håber vi, at du vil hjælpe dig selv og<br />
andre PROSA-medlemmer ved at udfylde<br />
dette års lønstatistik, som du i disse dage<br />
vil modtage i et brev eller en e-mail fra os.<br />
Virksomhedsindeks<br />
Hvert år udarbejder vi et virksomhedsindeks<br />
for alle de virksomheder, som vi<br />
modtager mindst fem besvarelser fra. Der<br />
er selvfølgelig en del usikkerhed forbundet<br />
med en indeksering med få besvarelser. Men<br />
hvis du synes, du ligger dårligt i forhold til<br />
lønstatistikken, kan det give dig et indtryk<br />
af, om det er virksomheden, der generelt er<br />
for fedtet, eller om det er alene er dig, der<br />
ligger for lavt. Samtidig kan virksomhedsindekset<br />
være en måde at få begyndt en<br />
snak om lønniveauet blandt dine kollegaer,<br />
uden at man skal starte med at spørge til,<br />
hvad den enkelte får i løn.<br />
Fokus på pension<br />
I år har vi valgt at sætte særligt fokus på<br />
pension. De fleste har i dag en pensionsordning,<br />
som enten er privattegnet eller<br />
gennem arbejdsgiveren. Ud over at sikre sin<br />
alderdom kan man med pensionsordningen<br />
sikre sig i forbindelse med et eventuelt<br />
erhvervsevnetab. Konkret betyder det, at<br />
arbejdsgiveren bliver kompenseret efter tre<br />
måneders sygdom, hvilket forbedrer chancen<br />
for at bevare sin ansættelse væsentligt.<br />
Skulle man være blevet fyret inden, betyder<br />
det, at man er sikret sin normale løn<br />
i stedet for sygedagpenge. Vi har oplevet<br />
mange tilfælde, hvor netop en sikring i forbindelse<br />
med erhvervsevnetab har hjulpet<br />
et medlem. Men det er samtidig vores erfaring,<br />
at alt for mange af vores medlemmer<br />
og arbejdsgiverne ikke kender til muligheden.<br />
Så hvis du har en pensionsordning, vil<br />
vi opfordre dig til at sætte dig ind i, hvad<br />
den indeholder. Det er selvfølgelig en god<br />
ide under alle omstændigheder at have et<br />
overblik over, hvad man har ret til, men det<br />
vil også hjælpe os til at få et bedre overblik<br />
over, hvordan vores medlemmer er sikret.<br />
Opdaterede medlemsoplysninger<br />
Er du en af dem, der får et brev om lønstatistik<br />
i stedet for en e-mail, skyldes det, at<br />
vi ikke har registreret din e-mail-adresse.<br />
Da det er lettere for dig og billigere for os<br />
at sende dig en e-mail, vil vi derfor gerne<br />
opfordre alle til at give os deres e-mailadresse.<br />
Ud over e-mail-adresser ønsker vi<br />
samtidig at få opdateret vores oplysninger<br />
om arbejdsgivere og mobilnumre.<br />
For at få indsamlet disse oplysninger vil<br />
du i år opleve, at du kommer over på en ny<br />
side, når du afslutter den anonymiserede<br />
lønstatistikundersøgelse. På den nye side<br />
kan du svare på en ikke anonymiseret undersøgelse,<br />
hvor vi beder dig om at oplyse<br />
e-mail-adresse, arbejdsgiver/e og mobilnummer.<br />
Fordi den del ikke er anonym, har vi mulighed<br />
for at vise dig, hvad vi har registreret<br />
om dig. Hvis vores oplysninger er korrekte,<br />
vil vi bede dig bekræfte dette. Hvis der er<br />
nogen af oplysningerne, der mangler eller<br />
er forkerte, vil vi bede dig ændre dem.<br />
På forhånd tak for hjælpen. ■<br />
10 <strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012
Kommentar<br />
Det er en klar fejl at blive ved med at bruge den forældede Mifare-kryptering som platform til Rejsekortet, mener Christian Panton, der<br />
for to år siden viste, hvor let man kan rejse gratis på kortet. Foto: Lars Bertelsen.<br />
Rejsekortet er inficeret med<br />
børnesygdomme<br />
Kommentar: Rejsekortet baseres på en kryptering, som skulle være<br />
pensioneret i 90'erne. Alligevel er udrulningen af kortet i fuld gang.<br />
Af Christian Panton, prosabladet@prosa.dk<br />
Da jeg i januar 2010 stod i TV-Avisen og demonstrerede,<br />
hvor let det var at få adgang<br />
til og ændre i de data, der ligger på Rejsekortet,<br />
troede jeg, at det ville gøre indtryk<br />
på selskabet bag kortet.<br />
Men her to år efter kan jeg konstatere, at<br />
Rejsekortet, som i skrivende stund er ved at<br />
blive rullet ud i hovedstadsområdet, fortsat<br />
baserer sig på sikkerhedsforanstaltninger,<br />
som længe har været betragtet som usikre.<br />
Ligesom for to år siden er min holdning,<br />
at det er en helt klar fejl at blive ved med<br />
at bruge Mifare som platform.<br />
For 17 år siden, i 1995, indledte en gruppe<br />
trafikselskaber arbejdet med at erstatte de<br />
allerede dengang aldrende klippekort-automater<br />
med et moderne elektronisk rejsekort.<br />
Året før var det nye RFID-baserede hukommelseskort<br />
Mifare blevet introduceret og<br />
var på det tidspunkt, hvor trafikselskaberne<br />
begyndte deres arbejde, på vej til at blive<br />
grundlaget for et nyt elektronisk rejsekort<br />
introduceret i Seoul, Korea.<br />
Mifare-kortet vandt stor udbredelse som<br />
elektronisk rejsekort kloden rundt, blandt<br />
andet i London, Beijing og Taipei. Mifare var<br />
således et populært produkt i branchen og<br />
blev derfor også brugt som grundlag til en<br />
specifikation af et fælles nordisk rejsekort,<br />
der blev udviklet i samarbejde med danske<br />
trafikselskaber omkring årtusindskiftet.<br />
Den store vision var, at kortet skulle virke<br />
på tværs af operatører, på tværs af landegrænser.<br />
Sikkerhed fra 90'erne<br />
Mifare-kortets hukommelse er beskyttet<br />
af hemmelige 40 bits-nøgler, og kommunikation<br />
imellem kortet og kortlæser er<br />
<strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012 11
Kommentar<br />
krypteret. Kortet blev ligefrem markedsført<br />
på dets brug af en hemmelig proprietær<br />
krypteringsteknologi. Det fik i 2007 et hold<br />
forskere til at kaste sig over den krypteringsalgoritme,<br />
der blev benyttet. Efter et stykke<br />
enestående detektivarbejde, hvor Mifarechippen<br />
blev kortlagt med mikroskop og<br />
billedgenkendelse af de logiske kredsløb,<br />
lykkedes det at finde den algoritme, der<br />
blev benyttet.<br />
Det viste, at krypteringsalgoritmen havde<br />
store svagheder, især fordi den aldrig var<br />
blevet set efter i sømmene af uafhængige<br />
forskere. Efter at resultaterne blev fremlagt<br />
i 2007, har forskere fundet yderligere<br />
problemer i måden, hvorpå krypteringen<br />
er implementeret. Dette ledte til, at man i<br />
2009 kunne bryde nøglerne på kortet blot<br />
ved brug af en computer og en billig usbkortlæser.<br />
Fejl i sikkerhedssystemer og svagheder i<br />
krypteringsalgoritmer har en karakteristisk<br />
failure-mode, som i høj grad minder om<br />
dæmninger. Når først der er kommet et lille<br />
hul, går der ikke længe, før dæmningen bryder<br />
sammen. I en lidt mere sejlivet version<br />
findes en krypteringsalgoritime fra 70'erne<br />
kaldet Data Encryption Standard, DES. I<br />
et forsøg på at gøre opmærksom på DES'<br />
aldrende eksistens viste den amerikanske<br />
borgerrettighedsorganisation EFF i 1999, at<br />
den med en anskaffelse af specialdesignet<br />
Hård kritik af Rejsekortet<br />
Rigsrevisionen konkluderede i juni<br />
2011, at selskabet bag Rejsekortet ikke<br />
i tilstrækkelig grad havde sikret sig, at<br />
dets leverandør forstod ønskerne til systemet.<br />
Rejsekortet er blevet forsinket<br />
mindst fire år som følge af blandt andet<br />
leverandøren East-West Denmark Aps’<br />
overskridelse af tidsfristerne for delene<br />
til kortet.<br />
Også kortets brugervenlighed er blevet<br />
kritiseret i medierne, herunder de forvirrende<br />
ens tjek ind- og ud-maskiner samt<br />
de 40.000 dummebøder, der er blevet<br />
udstedt til folk, der har glemt at tjekke<br />
ud på to millioner rejser. Softwareguru<br />
Poul-Henning Kamp har en lang række<br />
kritikpunkter mod Rejsekortet, læs<br />
nogle af dem på hans blog her: ing.dk/<br />
artikel/119821-rejsekort-review.<br />
Det er let at bryde krypteringen på Rejsekortet med en Mifare-kortlæser, der findes på<br />
nyere smartphones. Foto: Lars Bertelsen.<br />
hardware til en kvart million dollar, kaldet<br />
deep-crack, kunne bryde DES' kryptering<br />
på 4½ dag i gennemsnit. En tilsvarende<br />
øvelse i dag ville kunne gennemføres ved<br />
brug af grafikkortene i en håndfuld spillecomputere.<br />
Hul på Rejsekortet<br />
Da det gik op mig, at Rejsekortet var baseret<br />
på Mifare, skyndte jeg mig til Høje<br />
Taastrup Station og bestilte et sådant,<br />
således at jeg kunne blive test-pilot på en<br />
strækning på Vestsjælland. Efter lidt tid<br />
lykkedes det da også at få dumpet hukommelsen<br />
ned i en fil på min computer. Det<br />
stod imidlertid klart, at det ikke var umiddelbart<br />
til at tyde, hvad de forskellige dele<br />
af hukommelsen repræsenterede. Til mit<br />
held viste det sig dog, at specifikationen<br />
til en tidligere version af Rejsekortet var<br />
blevet offentliggjort år tidligere, men nyere<br />
versioner blev ikke længere offentliggjort<br />
efter opdagelsen af sikkerhedsproblemerne<br />
med plastikkortet. Efter timers interessant<br />
12 <strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012
Kommentar<br />
læsning stod følgende klart:<br />
For at spare på pladsen på kortet og minimere<br />
transaktionstiden er alle dataformater<br />
ikke nødvendigvis byte-aligned og<br />
kan have ulige antal bits, således at de<br />
ikke optager mere plads end nødvendigt.<br />
Alle de vigtige dele af kortet er beskyttet<br />
af en kryptografisk signatur. Denne signatur<br />
bliver dannet ved hjælp af DES. Og til<br />
genereringen af denne signatur samt til<br />
krypteringen af kommunikationen med<br />
kortet anvendes det samme sæt nøgler til<br />
alle brugere.<br />
Dette betyder, at bryder man nøglerne<br />
på blot ét kort, vil disse være gyldige for<br />
alle Rejsekort. Derfor skal der forholdsvist<br />
lidt til, før Rejsekort A/S mister monopolet<br />
på at udstede billetter. Særligt fordi nye<br />
smartphones i dag leveres med indbygget<br />
Mifare-kortlæser, således at snydetampe<br />
ikke skal ud og investere i kompliceret<br />
udstyr.<br />
Security through obscurity<br />
Auguste Kerckhoff formulerede allerede i<br />
1883, at design af sikkerhedssystemer ikke<br />
bør hemmeligholdes, på nær nøglerne til<br />
systemet. Dette princip betyder ofte, at<br />
man ikke kan sikre sine systemer udelukkende<br />
på baggrund af hemmeligholdelse af<br />
dets funktion. Tværtimod viste det sig, da<br />
der blev kigget nærmere på Mifare, at der<br />
var store kryptografiske, og mindst lige så<br />
Svar fra Rejsekort A/S<br />
Direktør i Rejsekort A/S Bjørn Wahlsten svarer følgende på kritikken:<br />
Vi følger løbende udviklingen på sikkerhedsområdet, ikke kun her i Rejsekort A/S, men<br />
også sammen med en række af andre trafikselskaber med tilsvarende løsninger, som vi<br />
har et tæt samarbejde med. Vi har endvidere taget en række skridt til at forbedre sikkerheden<br />
omkring Rejsekortet, på såvel kort som langt sigt. Ligesom andre selskaber,<br />
der beskæftiger sig med beslægtede områder, offentliggør vi naturligvis ikke de metoder<br />
og formater, der knytter sig brugen af Rejsekortet.<br />
I forhold til snyd på de eksisterende billettyper er der reelt set intet problem og hvis nogen<br />
ønsker at snyde, er sandsynligheden for, at de bliver identificeret og politianmeldt<br />
og dømt for bedrageri meget stor. Dette er der nu med sms-billetter præcedens for.<br />
Afslutningsvis skal vi fremhæve, at der kun er registreret ekstremt få tilfælde, hvor det<br />
er lykkedes en person at misbruge et rejsekort, sådan at det har været muligt at foretage<br />
en gratis rejse. Dette omfatter ikke kun rejsekort i Danmark, men også de rejsekort-løsninger<br />
der findes i andre lande, hvor der er et betydeligt større antal rejsekort<br />
i omløb. Antallet af disse tilfælde er helt marginalt i forhold til de tilfælde, hvor der<br />
snydes ved mere konventionelle løsninger.<br />
Christian Panton er 28 år, cand. scient. i eScience og brød i 2009 krypteringen på Rejsekortet.<br />
Læs hans blog på christian.panton.org. Foto: Lars Bertelsen.<br />
store implementationsmæssige, problemer<br />
i kortets design.<br />
Tilsvarende er det stadig min påstand, at<br />
Rejsekortet lider af de samme problemer. Det<br />
bliver ikke bedre af, at specikationerne til<br />
dataformaterne hemmeligholdes, således<br />
at det ikke er muligt for tredjeparter som<br />
mig at undersøge, hvordan det faktisk står<br />
til. I hvert fald er det værd at bemærke,<br />
at samtidigt med at specifikationerne til<br />
kortet blev udformet, og hele verden stod<br />
på den anden ende for at gennemteste og<br />
eliminere eventuelle Y2K-bugs, lykkedes det<br />
i iver over at spare bits på kortet at klemme<br />
et hhv. år 2021-, 2031- og 2041-problem ind<br />
i specifikationen.<br />
Signaturene på kortet baseres stadig på<br />
en krypteringsalgoritme, som skulle være<br />
pensioneret i 1999, og hvis man kunne låne<br />
en netcafé i et par dage, ville man kunne<br />
finde nøglen og selv lægge gyldige billetter<br />
på kortet med sin mobiltelefon. Dertil<br />
eksisterer der sikkert allerede en lang række<br />
replay-angreb, som der endnu ikke er taget<br />
højde for.<br />
Nu er jeg stor tilhænger af offentlig transport,<br />
og jeg håber ikke, at folk vil spilde en<br />
masse CO2 på at finde disse nøgler. Men det<br />
ærgrer mig, at det, allerede inden kortet for<br />
alvor er i landsdækkende drift, har så slæbt<br />
så mange børnesygdomme fra 90'erne med<br />
sig, som softwareverdenen for længst har<br />
opbygget resistens over for. ■<br />
Forfatteren<br />
Christian Panton er 28 år, er cand.<br />
scient. i eScience og brød i 2009 krypteringen<br />
på Rejsekortet. Læs hans blog på<br />
christian.panton.org. Hør Christian Panton<br />
fortælle om, hvordan han hackede<br />
Rejsekortet på PROSAs Superheltekursus<br />
for it-professionelle under 35 år 13.-<br />
15. april i Korsør. Se mere på prosa.dk/<br />
kursus.<br />
<strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012 13
<strong>Mainframe</strong><br />
Teknologisk er mainframen fulgt<br />
med tiden, men det har de færreste<br />
opdaget. Danmark bruger stadig flere<br />
datakræfter fra mainframes, men en<br />
generationskrise lurer forude.<br />
Af Torben B. Sørensen,<br />
prosabladet@prosa.dk<br />
Et Danmark uden mainframes ville se meget anderledes<br />
ud. Næsten alle bankerne kører mainframe. Hovedparten<br />
af de kommunale it-systemer er afhængige af mainframes.<br />
Staten bruger mainframe i stor stil. Uden mainframes<br />
ville vi hverken have dankort, CPR, Skat, Betalingsservice,<br />
E-boks eller netbank.<br />
Alligevel hører offentligheden meget lidt om mainframen.<br />
Den klassiske computer er blevet den usynlige<br />
kæmpe, som ingen taler om. Og det har givet mastodonten<br />
et problem: Et generationsskifte blandt driftsfolkene er<br />
på vej, men der er ingen til at tage over. Den kommende<br />
generation af mainframe-medarbejdere er svær at få øje<br />
på. Derfor er virksomheder som KMD nu gået i gang med at<br />
oplære unge it-folk i at betjene de traditionsrige maskiner.<br />
At betjene en mainframe kræver nogle særlige færdigheder.<br />
Det hænger sammen med, at platformen bygger<br />
videre på en teknologi, der har over 40 år på bagen. Men<br />
samtidig er den ikke stået stille teknologisk. En mainframe<br />
i dag er meget anderledes end den maskine, man kendte<br />
for 15-20 år siden. Den har fået en række åbne teknologier,<br />
der supplerer de gamle og velkendte: Linux, Java, TCP/IP<br />
og web er kommet til, og integrationen med andre serverplatforme<br />
er gjort tættere.<br />
Eksperterne har spået mainframen død i mange år. Antallet<br />
af mainframekunder i Danmark er da også faldet<br />
i flere år. Men de, der er tilbage, køber stigende mængder<br />
af datakraft.<br />
På de følgende sider går <strong>Prosa</strong>bladet bag om it-Danmarks<br />
usynlige kæmpe: <strong>Mainframe</strong>n. ■<br />
14 <strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012
<strong>Mainframe</strong><br />
blod<br />
<strong>Tema</strong><br />
indhold:<br />
<strong>Mainframe</strong> udvikler<br />
sig med Linux og<br />
hybrid arkitektur<br />
side 16<br />
<strong>Mainframe</strong>ns<br />
historie<br />
side 18<br />
<strong>Mainframe</strong> søger<br />
unge entusiaster<br />
side 19<br />
Farvel til<br />
mainframe<br />
side 22<br />
Illustration: Lars Refn<br />
<strong>Mainframe</strong>ord og<br />
forkortelser<br />
side 23<br />
<strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012 15
<strong>Mainframe</strong><br />
<strong>Mainframe</strong>n udvikler sig med<br />
Linux og hybrid arkitektur<br />
Færre danske firmaer har deres egen mainframe, men samlet set øger de danske<br />
mainframebrugere investeringerne i platformen. <strong>Mainframe</strong>n overlever via<br />
fornyelse og integration.<br />
Af Torben B. Sørensen,<br />
prosabladet@prosa.dk<br />
Det sidste par år har IBM haft stigende salg<br />
til firmaets danske mainframekunder. Det<br />
gælder både, når man ser på datakraft og<br />
på omsætning. Danskerne bruger altså<br />
mere mainframe.<br />
Men samtidig er mængden af kunder<br />
faldet de sidste mange år. Nogle få kunder<br />
har helt forladt platformen. Ifølge IBM er<br />
det typisk nogen, der har haft en lille mainframe,<br />
eller hvor mainframen har kørt en<br />
enkelt isoleret applikation.<br />
Andre kunder har outsourcet driften til<br />
en af de tre store driftudbydere: IBM, CSC<br />
og KMD. Det er med til at gøre mængden<br />
af mainframeinstallationer mindre, uden<br />
at kunderne reelt forsvinder.<br />
Ifølge Peter Sommer, der er afdelingsdirektør<br />
med salgsansvar for servere, herunder<br />
mainframes, i IBM Danmark, har<br />
mange af kunderne de seneste år vurderet<br />
økonomien i platformen:<br />
– Vi fik uventet hjælp fra en konkurrent.<br />
I sommeren 2009 besøgte de alle vores<br />
kunder og hævdede, at man kunne spare<br />
mindst 30 procent ved at droppe mainframen<br />
til fordel for deres platform. Der blev<br />
vi udfordret. Men så sendte vi teams ud<br />
til kunderne, der indsamlede nøgletal om<br />
deres brug af mainframen. Og i dag kan vi<br />
se, at ingen af kunderne har valgt at droppe<br />
mainframen, siger Peter Sommer.<br />
De store gamle vandkølede mainframes<br />
som IBM’s System/360 er i dag afløst af<br />
mindre kasser med større regnekraft.<br />
Foto: IBM.<br />
en lille model, kunne kunden opgradere<br />
til en større uden at skulle omskrive al sin<br />
software. Det var banebrydende, og maskinserien<br />
blev en verdenssucces.<br />
Et assemblerprogram skrevet i 1960'erne<br />
kan stadig køre uden ændringer på den<br />
seneste maskine i zEnterprise-serien fra<br />
IBM. Men det betyder ikke, at teknologien<br />
har stået stille. De sidste 10 år har<br />
platformen udviklet sig på to væsentlige<br />
områder, siger teknisk specialist Per Rosenquist<br />
fra IBM:<br />
– Platformen kan i dag køre Linux fuldt<br />
virtualiseret på lige fod med andre servertyper.<br />
Og vi har gjort mainframen til en hybrid<br />
platform, hvor man kan supplere dens<br />
egne processorer med POWER-processorer,<br />
Intel-processorer eller specielle acceleratorer.<br />
På den måde kan man få en tæt kobling<br />
Får Linux og hybrid arkitektur<br />
Den moderne mainframes historie begyndte<br />
i 1964, hvor IBM lancerede System/360.<br />
Det er it-branchens første eksempel på en<br />
hel serie af computere, der er indbyrdes<br />
kompatible. Når en kunde voksede ud af<br />
Med en klokfrekvens på 5,2 GHz er CPU’en i de nyeste IBM-mainframes den hurtigste<br />
kommercielt tilgængelige chip. Foto IBM.<br />
16 <strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012
<strong>Mainframe</strong><br />
”<br />
Cloud kan fjerne noget af den kompleksitet, der i dag<br />
afholder folk fra at vælge mainframen.<br />
Peter Mortensen, afdelingschef i KMD.<br />
De nyeste IBM-mainframes kan integreres med Intel-baserede bladeservere, som styres fra mainframens centrale administrationssystem.<br />
Foto: IBM.<br />
mellem teknologierne – vi tager nogle af<br />
dyderne fra mainframen og overfører til<br />
den distribuerede it-verden, siger han.<br />
Den hurtigste processor<br />
Omkring halvdelen af de danske mainframekunder<br />
har Linux i drift eller er begyndt<br />
at eksperimentere med det.<br />
En af dem er KMD, hvor afdelingschef<br />
Peter Mortensen påpeger nogle fordele ved<br />
Linux på mainframe:<br />
– Det er en meget effektiv og billig platform<br />
til Oracle-databaser. Det skyldes, at<br />
Oracle tager licens pr. processor. Proces-<br />
sorerne i mainframen er meget stærke, og<br />
dens virtualisering er så effektiv, at man<br />
kan køre mange virtuelle Linux-servere på<br />
en enkelt processor, fortæller han.<br />
<strong>Mainframe</strong>ns processor er i dag en 64-bit<br />
CPU med en klokfrekvens på 5,2 GHz – det er<br />
den højeste klokfrekvens for en processor til<br />
><br />
<strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012 17
<strong>Mainframe</strong><br />
<strong>Mainframe</strong>ns historie<br />
1951: UNIVAC I er den første mainframecomputer,<br />
der produceres i<br />
flere eksemplarer. Firmaet bag<br />
hedder i dag Unisys.<br />
1959: IBM lancerer model 1401, den<br />
første masseproducerede, fuldt<br />
transistorbaserede mainframe<br />
med ferritkernelager.<br />
1961:<br />
B5000 fra Burroughs lanceres<br />
med virtuel memory, multiprogrammering<br />
og multiprocessormulighed.<br />
1964: IBM lancerer System/360, en<br />
komplet familie af indbyrdes<br />
kompatible mainframes.<br />
Adresserne er på 24 bit, registrene<br />
på 32 bit.<br />
><br />
gængs kommerciel databehandling. En anden<br />
årsag til, at processorerne er effektive,<br />
er, at al I/O er lagt ud til specialprocessorer,<br />
de såkaldte kanaler. Dermed skal CPU'en<br />
ikke bruge kræfter på I/O, og Oracle tager<br />
ingen licens for kanalprocessorerne.<br />
Savner markedsføring<br />
På tekniksiden har Peter Mortensen fra<br />
KMD ikke noget at klage over. Derimod<br />
er han mindre begejstret for IBM's indsats,<br />
når det gælder markedsføring af<br />
mainframes:<br />
– Det har overrasket mig, at fokus i den<br />
grad er forsvundet fra platformen. Da jeg<br />
begyndte i KMD, havde vi ikke andet end<br />
mainframes. Siden fik KMD andre maskintyper<br />
ind, og i mellemtiden holdt man op<br />
med at tale om mainframen. Den har udviklet<br />
sig fantastisk, men ingen kender den<br />
længere. Her synes jeg, IBM gør et dårligt<br />
stykke arbejde for at promovere alle platformens<br />
styrker, siger han.<br />
Han savner også lydhørhed, når det gælder<br />
prissætning.<br />
– IBM og softwarehusene savner forståelse<br />
for, at den her platform er presset<br />
i markedet. I dag er licensaftalerne typisk<br />
gode, så længe man vokser, men dyre, hvis<br />
man stagnerer. Her er nogle leverandører<br />
lydhøre, mens andre ikke er til at ændre på,<br />
siger Peter Mortensen fra KMD.<br />
Han møder også en udfordring, når han<br />
internt skal markedsføre mainframen som<br />
platform til nye projekter og kunder:<br />
– Mange af arkitekterne er ikke opmærksomme<br />
på, hvad platformen kan i dag. Der<br />
håber jeg, at cloud kan blive en hjælp for<br />
os, siger han.<br />
Cloud som salgsværktøj<br />
Her hentyder Peter Mortensen til, at IBM<br />
og andre softwarehuse er ved at udvikle<br />
software, der gør det muligt at udbyde<br />
mainframedatakraft som en cloud-løsning.<br />
Man kan for eksempel forestille sig en<br />
webside, hvor man bestiller en virtuel server.<br />
Man angiver ønskerne til regnekraft,<br />
memory, diskplads og netværk. Herefter<br />
får man tildelt en server med besked om,<br />
hvad dens IP-adresse er. Ingen ved, om der<br />
bag systemet ligger en Intel-baseret Unixserver<br />
eller en mainframe.<br />
– Det kan fjerne noget af den kompleksitet,<br />
som i dag holder folk væk fra platformen<br />
på trods af dens effektivitet, mener Peter<br />
Mortensen.<br />
I Danmark har IBM ikke fået en ny mainframe-kunde<br />
i mange år. Det skete sidst for<br />
godt 10 år siden, da Telia ville bygge et nyt<br />
produkt på Linux på mainframe. Det projekt<br />
blev opgivet igen. Men Per Rosenquist venter,<br />
at der kommer en ny dansk mainframekunde<br />
i løbet af det næste års tid. ■<br />
1970: System/370 afløser S/360. Nyt<br />
er chipbaseret hukommelse i<br />
stedet for ferritkernelager.<br />
1975: Amdahl leverer den første IBMkompatible<br />
mainframe. Kunden<br />
er NASA.<br />
1983: Med S/370-XA udvides adresserummet<br />
på IBM-mainframes<br />
fra 24 til 31 bit.<br />
1985: IBM lancerer model 3090 i<br />
S/370-arkitekturen. Den anvender<br />
memorychips med kapacitet<br />
på 1 megabit.<br />
1990: ES/9000 er IBM’s navn for de<br />
første maskiner i S/390-arkitektur.<br />
Nyt er optisk sammenkobling<br />
af mainframes med<br />
ESCON-teknologi.<br />
1994: IBM lancerer Parallel Sysplex,<br />
der lader flere mainframes arbejde<br />
sammen som et enkelt<br />
logisk system.<br />
1999: IBM leverer Linux til mainframes.<br />
2000: IBM går til 64 bit-adressering.<br />
Konkurrenterne Amdahl og Hitachi<br />
Data Systems trækker sig<br />
ud af markedet for IBM-kompatible<br />
mainframes.<br />
2006: IBM’s mainframes hedder nu<br />
IBM System z.<br />
18 <strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012
<strong>Mainframe</strong><br />
Hvis man i forvejen er interesseret i Linux, kan det være en god vej ind i mainframeverdenen. Linux på mainframe er 99,9 procent som<br />
enhver anden Linux, siger systemprogrammør Klaus Johansen fra KMD.<br />
<strong>Mainframe</strong>n søger<br />
unge entusiaster<br />
Et generationsproblem spøger i fremtiden, hvis det ikke lykkes at gøre flere unge<br />
interesserede i mainframeplatformen.<br />
Af Torben B. Sørensen, prosabladet@prosa.dk. Foto: Lizette Kabré.<br />
Mens mainframen har været gennem en<br />
teknologisk foryngelseskur de senere år,<br />
gælder det samme ikke for de mennesker,<br />
der betjener den. Danske virksomheder har<br />
brugt mainframes i de sidste 40 år, og de<br />
systemprogrammører, der voksede op med<br />
dem, er i dag på vej på pension. Mange har<br />
allerede forladt arbejdsmarkedet.<br />
Med sine 31 år er Klaus Johansen et godt<br />
stykke under aldersgennemsnittet blandt<br />
systemprogrammørerne i KMD. Han er en af<br />
de få yngre it-folk, der satser på en karriere<br />
som mainframemand. Det hele begyndte<br />
nærmest ved et tilfælde, fortæller han:<br />
– Jeg læste til civilingeniør på DTU og<br />
manglede fem point på et semester. Så<br />
stødte jeg tilfældigt på et kursus i mainframeteknologi,<br />
som IBM kører sammen<br />
med DTU. Jeg meldte mig til, og det fangede<br />
mig. Jeg kendte kun mainframes fra film,<br />
hvor der er enorme røde og blå maskiner<br />
med store båndstationer. Så det var overraskende<br />
at lære, hvad en mainframe er i<br />
dag, siger Klaus Johansen.<br />
En af gæsteforelæserne på kurset var<br />
Peter Mortensen, der er IT Operation Manager<br />
i KMD. Da Klaus Johansen skulle<br />
><br />
<strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012 19
<strong>Mainframe</strong><br />
”<br />
Det var overraskende at lære, hvad en mainframe er i dag.<br />
Klaus Johansen, systemprogrammør i KMD.<br />
><br />
vælge afgangsprojekt, kontaktede han<br />
KMD-manden. Resultatet blev et projekt<br />
om overvågningsværktøjer til Linux på<br />
mainframe. Da eksamen var overstået,<br />
havde Klaus Johansen et job i KMD.<br />
– Jeg startede med at vedligeholde og<br />
opbygge Linux-systemer på mainframe.<br />
Det var okay, da det nu var den vinkel, jeg<br />
var kommet ind med. Men på længere sigt<br />
ønskede jeg at flytte over til 'rigtig' mainframeteknologi<br />
med z/OS. Det arbejder jeg<br />
med i dag, skønt jeg ikke helt har sluppet<br />
Linux, fortæller han.<br />
Jobbet som systemprogrammør svarer<br />
til, hvad der i Windows hedder en administrator<br />
og i Unix-verdenen en systemadministrator.<br />
Trods navnet er der meget<br />
svingende mængder programmering i<br />
stillingen, den handler lige så meget om<br />
praktiske opgaver såsom at sætte nye diske<br />
på systemet, opgradere operativsystemet<br />
og installere softwarepakker.<br />
Svært at lære<br />
Klaus Johansens arbejde i dag dækker blandt<br />
andet overvågning og automatisering. Det<br />
hænger sammen med, at man i dag kører<br />
en mainframeinstallation anderledes end<br />
tidligere:<br />
– I gamle dage havde du operatører, der<br />
stort set hele tiden overvågede systemloggen<br />
og reagerede, når der var brug for<br />
det. Det har man ikke ressourcer til i dag.<br />
Derfor er det essentielt at automatisere og<br />
opfange alarmer. Det handler også om at<br />
sikre, at de forskellige softwaresystemer<br />
bliver startet og stoppet i den rigtige rækkefølge,<br />
forklarer han.<br />
Klaus Johansen kan godt anbefale andre<br />
unge at snuse til mainframeteknologien.<br />
Og hvis de bliver fanget af den, skal de kaste<br />
sig ud i det. Men det kræver en indsats:<br />
– I mange år har mainframeinstallationerne<br />
ikke haft tradition for at oplære nye<br />
folk. Så man kan blive nødt til selv at sætte<br />
sit forløb sammen og sørge for, at der er<br />
plads til en. Det afhænger selvfølgelig af,<br />
hvad det er for et sted, man kommer ind.<br />
Desuden er der en stejl indlæringskurve,<br />
fordi alt er meget anderledes i forhold til<br />
Windows eller Linux, siger han.<br />
Som eksempel nævner han, at når en<br />
mainframemand siger 'storage', mener han<br />
som regel 'memory'. Diske hedder DASD, og<br />
filer hedder datasæt.<br />
KMD tester tre unge<br />
Siden Klaus Johansen begyndte i KMD i<br />
slutningen af 2007, har fem-seks mand<br />
forladt afdelingen på grund af alder. For at<br />
komme i gang med et generationsskifte har<br />
hans chef, Peter Mortensen, hentet tre yngre<br />
medarbejdere ind, hvoraf Klaus Johansen er<br />
den ene. Peter Mortensen forklarer:<br />
– Vi har med vilje valgt tre personer<br />
med forskellig uddannelsesbaggrund. Hvor<br />
Klaus Johansen er civilingeniør, er den<br />
anden datamatiker med baggrund i vores<br />
udviklingshus. Den tredje begyndte i en<br />
alder af 17 og har altså ingen afsluttet uddannelse.<br />
Over de kommende år vil jeg så<br />
vurdere, hvilken profil der er bedst egnet,<br />
når vi skal finde nye folk til mainframedriften,<br />
siger han.<br />
Klaus Johansen mener, at hvis branchen<br />
sørger for at reagere på behovet for nye<br />
mainframefolk nu, kan problemet løses.<br />
Men det kræver, at de unge bliver gjort opmærksomme<br />
på, at platformen eksisterer,<br />
og at der er jobmuligheder i den.<br />
Ifølge Peter Mortensen tager det gerne<br />
fem år, før en medarbejder er selvkørende<br />
på mainframeplatformen. Men han håber,<br />
at et nyt uddannelsesinitiativ kan skære<br />
noget af læretiden:<br />
– Alle vore tre unge medarbejdere kommer<br />
på kurset "<strong>Mainframe</strong> Academy", som<br />
softwarehuset CA har oprettet. På den<br />
måde kan de måske komme hurtigere ind<br />
i termerne og teknologien, forklarer han.<br />
"<strong>Mainframe</strong> Academy" er en kombination<br />
af e-læring, online kurser og praktiske<br />
øvelser på en mainframe. Kurserne afsluttes<br />
med test og certificering som Certified<br />
<strong>Mainframe</strong> Professional.<br />
Venlige værktøjer<br />
Kurser som DTU-kurset "Basisuddannelse<br />
i mainframe – z/OS" og "<strong>Mainframe</strong> Academy"<br />
er blandt de tiltag, mainframebranchen<br />
har taget for at få yngre mennesker<br />
gjort interesserede. En anden vej er at gøre<br />
mainframen lettere at have med at gøre. Her<br />
har man udviklet web-baserede værktøjer<br />
til nogle af de hyppigste systemopgaver.<br />
– Selvom der er kommet flere grafiske<br />
værktøjer, så er det stadig ikke så intuitivt<br />
at installere et produkt, som det er under<br />
Windows. Man skal kunne mere end bare<br />
klikke 'Næste', 'Næste', 'Afslut'. Arkitekturen<br />
er fundamentalt anderledes, og det skal<br />
man lære, før man behersker den. Selvom<br />
jeg har grafiske værktøjer, foregår meget<br />
af mit arbejde stadig ved en traditionel<br />
3270-terminalemulering. Man vænner sig<br />
hurtigt til det, og det viser sig at være supereffektivt,<br />
siger Klaus Johansen. ■<br />
20 <strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012
<strong>Mainframe</strong><br />
<strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012 21
<strong>Mainframe</strong><br />
”<br />
At skifte it-platform, mens systemerne er i drift, er som at udskifte dæk, sæder<br />
og motor på en bil, mens den kører ud ad landevejen.<br />
Hans-Henrik Mejløe, direktør for Policeadministration og IT Services i Sampension.<br />
Farvel til mainframe<br />
betød goddag til<br />
Windows-mainframe<br />
Sampension forlod mainframen til fordel for et decentralt client-server-miljø. Ved<br />
hjælp af mainframe-inspireret teknologi er det miljø i dag centraliseret.<br />
Af Torben B. Sørensen,<br />
prosabladet@prosa.dk<br />
For 10 år siden trak Sampension stikket ud<br />
på pensionselskabets mainframe. Siden da<br />
har firmaet sparet et trecifret millionbeløb<br />
på it-omkostningerne. Besparelsen betyder<br />
ikke, at man har givet køb på funktionalitet,<br />
tværtimod kan systemerne i dag tre gange<br />
så meget som for 10 år siden.<br />
Men det vidste Sampension ikke i midten<br />
af 1990'erne. Derfor var det en usædvanlig<br />
og modig beslutning, da Sampension helt<br />
tilbage i 1996 besluttede at droppe to af<br />
sine platforme og satse helhjertet på Windows.<br />
Som de fleste andre virksomheder i<br />
finanssektoren havde pensionsselskabet<br />
en mainframe med egenudviklede Cobolapplikationer<br />
til kerneforretningen. Derudover<br />
var der et midrange-lag med både<br />
en AS/400 og Unix-systemer.<br />
Det fortæller Hans-Henrik Mejløe, der<br />
er direktør for Policeadministration og IT<br />
Services i Sampension:<br />
– Vi tog hele vores it-platform op til revision<br />
i 1995. Nogle af vores systemer var<br />
10-20 år gamle, og det kneb med dokumentationen<br />
af dem. Vi nærmede os et<br />
årtusindskifte, der kunne give problemer.<br />
Selvom client-server-miljøet med Windows<br />
ikke var så modent som de andre platforme,<br />
vurderede vi, at det ville nå op på siden af<br />
dem i løbet af fem år. Så derfor valgte vi at<br />
skifte, siger han.<br />
Færdige på fem år<br />
Hans-Henrik Mejløe og hans kolleger var<br />
klar over, at det var en stor mundfuld at<br />
udskifte systemerne, mens forretningen<br />
stadig skulle holdes kørende. De valgte at<br />
gøre det på kort tid. Efter fem år var platformskonverteringen<br />
gennemført, og man<br />
kunne slukke for mainframen.<br />
På det tidspunkt havde Sampension en<br />
server pr. applikation. Men så blev virtualisering<br />
en mulighed. I 2005 blev serverne<br />
virtualiseret på en VMware-platform med<br />
fire fysiske servere.<br />
– Man kan sige, at vi er gået fra mainframen<br />
over et decentralt miljø til en Windowsmainframe.<br />
Det virtuelle miljø har nogle af<br />
de fordele, vi kender fra mainframen, når<br />
det gælder performance og stabilitet – men<br />
det er billigere, bemærker han.<br />
Skiftede til standardvarer<br />
Hans-Henrik Mejløe beskriver det som en<br />
rejse fra et rent mainframemiljø med lav<br />
kompleksitet, men også lav fleksibilitet. Så<br />
supplerede man mainframen med Unix,<br />
AS/400 og client-server, det gav høj kompleksitet.<br />
Ved at droppe mainframen og<br />
midrangesystemerne blev fleksibiliteten<br />
øget. Og ved hjælp af virtualisering er<br />
Sampension nu i en position med lavere<br />
kompleksitet og højere fleksibilitet.<br />
22 <strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012
<strong>Mainframe</strong><br />
Foruden den økonomiske gevinst ser<br />
Hans-Henrik Mejløe flere andre fordele ved<br />
at flytte til Windows-verdenen:<br />
– Vi valgte at gå fra egenudviklede applikationer<br />
til brug af standardapplikationer.<br />
Der har vi et stort udvalg at vælge imellem,<br />
fordi alle udvikler til Windows-platformen.<br />
Og det er ikke noget problem at finde folk<br />
med de rette kompetencer, siger han.<br />
Derudover betyder skiftet til standardapplikationer,<br />
at Sampension hurtigere kan<br />
udvikle og implementere nye produkter og<br />
services til kunderne.<br />
Svært at lukke ned<br />
Alligevel viser erfaringen, at det kan være<br />
svært at lukke gamle systemer helt ned:<br />
– Det krævede hårdt arbejde at nå dertil,<br />
hvor de enkelte forretningsansvarlige<br />
kunne skrive under på, at de nu ikke længere<br />
havde brug for noget i det gamle system.<br />
Hvis andre virksomheder vil lære af vores<br />
Det virtuelle miljø har nogle af de fordele,<br />
vi kender fra mainframen, når det gælder<br />
performance og stabilitet, men det<br />
er billigere, siger Hans-Henrik Mejløe fra<br />
Sampension.<br />
Foto: Sampension.<br />
erfaring, skal de huske at afsætte de nødvendige<br />
midler til at holde den gamle platform<br />
i luften, mens den nye bliver indført. Jeg<br />
sammenligner det med at udskifte dæk,<br />
sæder og motor på en bil, mens den kører<br />
ud ad landevejen, siger han.<br />
Selvom Sampension på ingen måde fortryder<br />
skiftet, er Hans-Henrik Mejløe ingen<br />
modstander af mainframeteknologien:<br />
– Der var en masse hype for nogle år<br />
siden om, at mainframen var noget skidt,<br />
der bare skulle afskaffes. Men meget af<br />
den teknologi, vi nu får på client-serverplatformen,<br />
har mainframen haft i mange<br />
år. Selvom skiftet var det rigtige for os, har<br />
der utvivlsomt også været en udvikling på<br />
mainframesiden, bemærker han.<br />
Foruden Sampension har blandt andre<br />
rederiet DFDS og fagforbundet Træ Industri<br />
Byg droppet mainframen. Nogle har valgt at<br />
køre videre med de gamle Cobol-applikationer,<br />
som de har flyttet til en ny platform. ■<br />
<strong>Mainframe</strong>ord og forkortelser<br />
3270: Standard for terminalkommunikation med en mainframe.<br />
CICS:<br />
COBOL:<br />
DASD:<br />
EBCDIC:<br />
kanal:<br />
LPAR:<br />
Customer Information Control System, transaktionsserversoftware til IBM mainframes.<br />
COmmon Business-Oriented Language, et udbredt programmeringssprog på mainframes.<br />
Direct Access Storage Device, harddisksystem.<br />
Extended Binary Coded Decimal Interchange Code, tegnsæt på IBM-mainframes.<br />
<strong>Mainframe</strong>ns specialprocessor til kommunikation med I/O-udstyr.<br />
Logisk partition, virtualisering på mainframes.<br />
PL/I: Programming Language One, programmeringssprog lanceret omkring 1964.<br />
SNA:<br />
systemadministrator:<br />
systemoperatør:<br />
systemprogrammør:<br />
z/OS:<br />
z/VM:<br />
z/VSE:<br />
Systems Network Architecture, netværksprotokol til IBM-mainframes.<br />
Person med ansvar for forretningsdata på mainframen.<br />
Person med ansvar for driften af mainframen.<br />
Person, der installerer og vedligeholder systemsoftware på mainframe.<br />
Operativsystem til IBM-mainframes, afløste OS/390, som var efterfølgeren til MVS.<br />
z/Virtual Machine fungerer som hypervisor for en række virtuelle maskiner.<br />
z/Virtual Storage Extended, et operativsystem til mindre IBM-mainframes.<br />
<strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012 23
Portræt<br />
”<br />
Jeg mødte op på dørtrinnet i Libanon og forslog min<br />
far, at vi river den her rønne ned og bygger et hus,<br />
hvor I kan få en etage hver.<br />
Angelo Jihad Saad.<br />
Fra flygtningelejr<br />
til it i Danmark<br />
Angelo Jihad Saad voksede op i en fattig flygtningelejr i Libanon,<br />
men tilfælde og hårdt arbejde har givet ham en succesfuld karriere<br />
med it i Danmark.<br />
Af Nina Ferdinand, nif@prosa.dk<br />
Foto: Lars Bertelsen<br />
Hvis Angelo Jihad Saad skulle skrive en bog<br />
om sit liv, skulle den hedde "Imod alle odds".<br />
Og det er også imod alle odds, at han er<br />
nået til, hvor han er i dag. Han blev født i en<br />
flygtningelejr i Beirut, Libanon, af palæstinensiske<br />
forældre midt under borgerkrigen.<br />
– Jeg må indrømme, at jeg har brugt alle<br />
de kort, jeg har fået tildelt. Og det viser,<br />
at man kan opnå det, man drømmer om,<br />
hvis man arbejder dedikeret nok og sørger<br />
for at gribe mulighederne, siger Angelo<br />
Jihad Saad.<br />
I dag har han tjent mange flere penge,<br />
end han kunne have drømt om i flygtningelejren,<br />
har taget en datamatikeruddannelse<br />
og arbejder nu med teknologisk<br />
projektudvikling i DR, samtidig med at han<br />
er ved at tage en MBA på Henley Business<br />
School, der er en af de 20 bedste MBAuddannelser<br />
i verden. Han kan takke sit<br />
eget hårde arbejde og muligheden for at<br />
komme til Danmark for, at han kom ud af<br />
slummen – og endte med at tjene penge<br />
nok til at bygge et femetagershus til sin<br />
familie, der hvor den fattige rønne stod i<br />
flygtningelejren Beddawi i Tripoli.<br />
Da Angelo var tre år, fik hans far job i Tyskland,<br />
hvor Angelo gik i skole, blev integreret<br />
i samfundet og talte tysk som førstesprog.<br />
Han var glad for at gå i skole og havde det<br />
godt i Berlin. Men som 13-årig blev han igen<br />
revet ud af sin hverdag, for faren var blevet<br />
lovet et godt job i Libanon, hvor krigen så<br />
ud til at være stoppet, og familien flyttede<br />
tilbage. Kort efter startede urolighederne i<br />
Libanon dog igen, og væk var jobmuligheden<br />
og også muligheden for at vende tilbage<br />
til Berlin, hvor familien havde opgivet sin<br />
flygtningestatus. I borgerkrigens kaos mistede<br />
familien tilmed den container med<br />
alle de ejendele, som familien havde sendt<br />
fra Berlin, og Angelo måtte vænne sig til<br />
nogle helt andre leveforhold, end han havde<br />
haft i Tyskland.<br />
– Da vi pludselig hverken havde ejendele<br />
eller penge, måtte vi tage det arbejde, vi<br />
kunne få, som for eksempel mekaniker.<br />
Jeg var også nødt til at arbejde og kunne<br />
ikke gå i skole længere, fortæller Angelo.<br />
Det største chok for ham var, at han ikke<br />
længere kunne komme i skole og lære, for<br />
han kunne hverken tale eller skrive arabisk<br />
godt nok.<br />
– Jeg husker en regnvejrsmorgen, hvor<br />
skoleeleverne kom gående i deres fine, rene<br />
uniformer, og jeg stod i mit møgbeskidte<br />
mekanikertøj og ventede på servicebilen<br />
for at komme på arbejde. Jeg tænkte, at det<br />
ville jeg aldrig kunne få.<br />
Huset, de boede i, var utæt og fyldt med<br />
skimmelsvamp, og hver dag handlede pludselig<br />
om hårdt arbejde i stedet for skolen,<br />
som han havde været så glad for.<br />
Ny start i Danmark<br />
Fem år efter, da Angelo var 18 år, skete der<br />
dog noget, som skulle vise sig at åbne helt<br />
nye muligheder for ham. Han mødte en<br />
dansk pige på frivilligt arbejde i Libanon,<br />
som gerne ville vises rundt i Tripoli af den<br />
unge palæstinensiske fyr og hans venner,<br />
og det udviklede sig til en forelskelse, der<br />
fik ham til at tage med pigen til Danmark.<br />
– Vi besluttede os for at flytte sammen<br />
i Danmark, og jeg forlod alle mine venner<br />
og familie og måtte starte helt forfra uden<br />
at kende nogen, siger Angelo.<br />
I København kastede han sig over de nye<br />
muligheder for at lære og kunne efter et<br />
halvt år nok dansk til at starte i 9. klasse.<br />
Efter hf tog han to fuldtidsjob samtidig,<br />
på Hvidovre Hospital om morgnen og i<br />
PostDanmark om aftenen. Han arbejdede<br />
konstant, og der var ikke tid til andet om<br />
aftenen end at spise hurtigt og sove. Forholdet<br />
til kæresten gik i stykker.<br />
– Jeg gjorde det, fordi jeg ville tjene nok ><br />
24 <strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012
Portræt<br />
<strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012 25
Portræt<br />
><br />
Angelo Jihad Saad fik sin lyst til at lære i grundskoleårene i Berlin. I Danmark har han fået<br />
sin drøm opfyldt. Foto: Lars Bertelsen.<br />
penge til at redde min familie ud af deres<br />
situation i Libanon. Jeg havde ingen kæreste<br />
og ingen venner – det var der ikke tid til.<br />
Men hans ressourcefulde entreprenørånd<br />
blev ikke slået ned af de hårde arbejdsdage.<br />
Han var så afhængig af sin cykel på vej<br />
mellem de to arbejdspladser, at han begyndte<br />
at opfinde kreative reservedele, til<br />
når cyklen gik i stykker. Blandt andet satte<br />
han en ekstra slange i dækket og opfandt<br />
en cykellygte til nøgleringen, der kan genoplades<br />
via usb.<br />
En etage hver til familien<br />
Efter to år med arbejde døgnet rundt havde<br />
han tjent nok penge samt taget et bank-<br />
lån, så han kunne tage ned og overraske<br />
familien i Libanon med byggeplaner til et<br />
femetagershus.<br />
– De vidste ikke, at jeg kom. Så jeg mødte<br />
op på dørtrinnet og forslog min far, at 'vi<br />
river den her rønne ned og bygger et hus,<br />
hvor I kan få en etage hver', fortæller Angelo<br />
stolt.<br />
Familiens første reaktion var: Hvor har<br />
du de penge fra?<br />
– De var bekymrede for, at jeg havde rodet<br />
mig ud i noget skidt. Men efter jeg forklarede<br />
dem det hele, var vi alle sammen næsten i<br />
ekstase over tanken. Planen blev iværksat<br />
samme aften. Inden jeg kom til Libanon,<br />
havde jeg planlagt alle detaljer omkring<br />
en lejelejlighed, flyttebil mm. sammen med<br />
en ven, der bor i Libanon. Derfor kunne vi<br />
begynde at flytte møblerne samme aften,<br />
og klokken seks om morgenen dagen efter<br />
var vi i gang med at rive det gamle hus ned!<br />
Tilbage i Danmark var de ufaglærte job<br />
ikke nok for ham, så han søgte ind på datamatikeruddannelsen<br />
trods de gamle venners<br />
uforståenhed over, at han kunne finde<br />
på at bruge tid på en uddannelse, når han<br />
kunne tjene gode penge på et rengøringsjob.<br />
– Jeg interesserer mig for matematik og<br />
kreative ting, og så var det en hurtig måde<br />
at komme ud på jobmarkedet.<br />
Han sørgede for at kombinere med humanistiske<br />
fag, så han fik de menneskelige<br />
aspekter med og så bred en uddannelse som<br />
muligt. Efter uddannelsen arbejdede han<br />
med programmering og design i TDC i tre<br />
år, hvorefter hans afdeling blev outsourcet<br />
til konsulentbranchen. Her trivedes han<br />
ikke så godt i længden med den benhårde<br />
bundlinjefiksering, han oplevede, og valgte<br />
derfor efter fire år som it-projektleder at gå<br />
selvstændig blandt andet med sin cykellygteopfindelse,<br />
som han fik solgt ideen<br />
til. Men projekterne gik lidt for langsomt,<br />
så han søgte efter et job, der kunne give<br />
ham plads til at være kreativ, og det fandt<br />
han i DR Teknologisk Udvikling.<br />
– Jeg er typen, der bliver stresset af ikke<br />
at lave noget. Så nu er jeg også begyndt<br />
at læse en MBA for at samle min viden og<br />
erfaringer under én hat og mestre ledelsesfaget<br />
generelt.<br />
Der er langt fra en datamatikeruddannelse<br />
til en MBA, endnu længere fra flygtningelejren<br />
i Libanon, og mange ville måske<br />
tænke, at det ikke kunne lade sig gøre, men<br />
det har Angelo ikke ladet sig slå ud af.<br />
– Jeg tror på, at du skal acceptere dine<br />
nederlag, men du kan stadig forme din<br />
fremtid. Selvom tingene går dig imod, kan<br />
du vælge din attitude og få det maksimale<br />
ud af livet alligevel. ■<br />
Blå bog<br />
Angelo Jihad Saad er 38 år, har en uddannelse<br />
som datamatiker og arbejder<br />
som teknisk projektleder i DR. Samtidig<br />
er han ved at tage en MBA (Master<br />
of Business Administration) på Henley<br />
Business School i London.<br />
Han er kæreste med Annemette og har<br />
to børn på to og fire år.<br />
26 <strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012
Smart-tv<br />
Fremtidens tv<br />
kommer fra nettet<br />
Pladsen i æteren er sparsom. Det nye MPEG-4-baserede format kan presse<br />
flere kanaler ud af mindre frekvensbånd med højere kvalitet. I horisonten<br />
er det integration med nettet, som er fremtiden for tossekassen.<br />
Af Tania Andersen, prosabladet@prosa.dk<br />
"57 kanaler, og der er ikke noget, der er værd<br />
at se," lød det fra Bruce Springsteen i en sang<br />
fra dengang, da kabel-tv blev hvermandseje.<br />
Og nu bliver der plads til lidt flere i æteren,<br />
selvom indholdet vist stadig er nogenlunde<br />
det samme.<br />
Tidligere blev formatet MPEG-2 anvendt<br />
for de fleste kanalers vedkommende, men<br />
nu er alle æterbårne kanaler gået over til<br />
MPEG-4, der også kendes under navne<br />
som AVC og H.264. Denne standard har<br />
gået sin sejrsgang på internettet, hvor<br />
den giver et væsentligt bedre forhold<br />
mellem båndbredde og billedkvalitet<br />
end MPEG-2.<br />
Afløseren til det nuværende luftbårne<br />
signal hedder DVB-T2, men ifølge Danmarks<br />
Radio kommer der ikke til at ske<br />
noget nyt på området, før det nuværende<br />
medieforlig udløber i 2014. Den kommercielle<br />
distributør Boxer vil dog allerede fra<br />
april begynde at sende TV 2 i HD-opløsning<br />
via DVB-T2.<br />
Fra hybrid-tv til internet-tv<br />
Carsten Corneliussen er talsmand for DR<br />
og TV 2's sendesamarbejde Digi-tv, og han<br />
mener, at fremtiden kommer til at ligne det,<br />
vi kender fra pc- og smartphone-markedet.<br />
– Der er ikke nogen ny tv-standard på<br />
tegnebrættet lige nu, men det er der på<br />
andre områder.<br />
På tale er blandt andet 3D og ultrahøj billedopløsning,<br />
som allerede kendes fra Asien.<br />
Carsten Corneliussen tror ikke på, at 3D er<br />
interessant for sofa-kiggerne på den korte<br />
bane, men ingen kan vide, hvad der sker på<br />
længere sigt. Måske kan et paradigmeskift<br />
være på vej inden for software.<br />
Internettet kan spille en rolle som frembærer<br />
af tv-signaler, men på kort sigt er<br />
der problemer med at kunne garantere en<br />
konstant høj båndbredde. Derudover er der<br />
mange forskellige aktører på markedet,<br />
hvoraf mange har kommercielle interesser.<br />
Udviklingen hen imod et internet-integreret<br />
smart-tv eller det, der kaldes Hybrid<br />
Broadband Broadcast, kan blive trædestenen<br />
til det førnævnte paradigmeskift, som<br />
ændrer billedet.<br />
– Den type af hybridløsning er formodentlig<br />
overgangen til det scenarie, hvor nettet<br />
overtager den rolle, som broadcastnettene<br />
har i dag. ■<br />
<strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012 27
Smart-tv<br />
Brugerpanel:<br />
Hvad er det lige, der<br />
er så smart?<br />
Det er vist ingen hemmelighed, at danskerne i den<br />
grad har taget den overvældende strøm af smarte<br />
mobiltelefoner og deres utallige features til sig. Men<br />
hvad med det nye smarte – nemlig tv'et?<br />
Af Stine Nysten, sny@prosa.dk<br />
Når du sidder der i sofaen med aftenkaffen<br />
og zapperen inden for rækkevidde, hvad<br />
drømmer du så om, at dit tv kan?<br />
Vi har allerede vænnet os til, at vores mobiltelefoner<br />
kan så uendeligt meget mere<br />
end blot at foretage opkald, og nu følger<br />
husaltret trop. De nye smart-tv kan nemlig<br />
blandt andet gå på nettet, installere apps,<br />
streame video og meget andet direkte på<br />
den store tv-skærm.<br />
Mild skepsis<br />
En ting er dog at kunne udstyre tv-apparaterne<br />
med alskens features, men gider<br />
vi bruge dem?<br />
Det har <strong>Prosa</strong>bladet spurgt brugerpanelet<br />
om denne gang, og der er en mild skepsis<br />
at spore:<br />
– Personligt synes jeg, at smart-tv er totalt<br />
overflødigt. Hvis jeg vil bruge internettet<br />
på mit tv, slutter jeg en computer til det.<br />
Alene grænsefladen mellem tv og tekstinput<br />
er så rædselsfuldt, at jeg slet ikke gider.<br />
Og med hensyn til at se film i mere eller<br />
mindre overbevisende billed/lydkvalitet<br />
på mit hd-tv, så smider jeg hellere en skive<br />
i afspilleren, skriver en.<br />
Men elendigheden har også vækket virkelysten:<br />
– Så længe interfaces til smart-tv er så<br />
ringe (og vi har to), så har jeg INGEN forventning<br />
til smart-tv'et. Når det endelig<br />
virker, er det sindssygt langsomt! Jeg er<br />
ved at lave forsøg med en serverløsning<br />
tilknyttet tuner og tv-software. Det håber<br />
jeg at kunne optage tv med, som med dlna<br />
kan streames til et 'skærm-medie'. Flere af<br />
mine Apple-fone venner har en sådan løsning<br />
med en elago-tuner, Apple-mini og et<br />
Apple-tv, iPad etc, lyder det fra en anden.<br />
Andre kan dog godt se fidusen med den<br />
nye generation af fjernsyn:<br />
– Jeg kan se mulighederne ved sammensmeltning<br />
mellem tv'et og internettet<br />
– blandt andet som en stor tablet, billedfremviser<br />
og lignende, skriver en, mens<br />
en anden bakker op:<br />
– Jeg ser meget lidt tv, men kunne godt<br />
have interesse i en enhed som smart-tv.<br />
Det vil sige alle andre features end sendefladerne.<br />
Kan se muligheder<br />
I alt 63 personer har deltaget i panelet, og af<br />
dem har 49 ingen professionel tilknytning<br />
til tv-mediet, 12 har en professionel berøring,<br />
mens en lille håndfuld af brugerpanelets<br />
deltagere kan se en mulighed for indtjening<br />
i fremtiden i relation til tv.<br />
– Jeg udvikler applikationer til Apples<br />
produkter, og hvis de indgår på tv-markedet<br />
i fremtiden, kan jeg klart se en mulighed<br />
for at udvikle produkter hertil, skriver en,<br />
mens en anden svarer:<br />
– De online lyd- og videopodcasts, som i<br />
dag hører nettet til, kommer i højere grad<br />
til at dukke op på tv, og da jeg selv er podcaster,<br />
ser jeg en masse muligheder.<br />
– Hvis ellers tv-markedet bliver mere<br />
åbent, og softwaren på de forskellige tv<br />
bliver standardiseret således, at alle hverdagsnørder<br />
selv kan være med til at udvikle<br />
apps, som virker på alle tv med samme<br />
software, så tror jeg nok, at det er noget, vi<br />
kommer til at se mere af i fremtiden, lyder<br />
det fra en tredje paneldeltager.<br />
Der er dog ikke mange i brugerpanelet, der<br />
tror, at 2012 bliver året, hvor tv'et for alvor<br />
sætter sit aftryk på it-branchen.<br />
– Jeg ser ikke rigtigt, at krydsfeltet mellem<br />
arbejdsrelateret it og tv kommer til at<br />
blive særligt påvirket af web-tv på hverken<br />
computere eller mindre enheder. Måske<br />
undtaget relateret til øget mulighed for og<br />
forbedring af muligheden for at holde tv-/<br />
28 <strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012
”<br />
Personligt synes jeg, at smart tv er totalt overflødigt. Hvis jeg vil bruge<br />
internettet på mit tv, slutter jeg en computer til det.<br />
Brugerpaneldeltager.<br />
Smart-tv<br />
– Jeg føler, at tv-mediets brug er gammeldags<br />
og uopfindsomt. USA er godt på vej med<br />
nye tiltag som Netflix og iTunes' film- og<br />
tv-leje. Men i Danmark står det skidt til. Vi<br />
får nogle få lignende fra de store udbydere,<br />
men de er mangelfulde, dyre og mest af alt<br />
en gimmick for at sælge deres grundpakker<br />
til tv, lyder det fra en paneldeltager.<br />
visuelle møder mellem parter, der er fysisk<br />
fjernt fra hinanden – hvilket vil øge effektiviteten<br />
af kommunikationen, lyder et bud.<br />
Illustration: Lars Refn<br />
Tv er privat<br />
I det hele taget mener de fleste, at den professionelle<br />
brug af tv først og fremmest vil<br />
komme til at dreje sig om udviklingen af<br />
mødefaciliteter.<br />
Mange mener, at tv'et og medhørende kiggeri<br />
hører til privatsfæren. 10 paneldeltagere<br />
beskriver sig selv som avancerede brugere<br />
af tv-mediet, 25 kalder deres forhold til kigkassen<br />
afslappet, mens 18 karakteriserer sig<br />
selv som selektive. De sidste 10 definerer sig<br />
som uinteresserede i tv.<br />
– Privat vil jeg gerne kunne komme frem<br />
til, at tv'et også er min internetskærm,<br />
så der kan surfes frit, hentes film, være<br />
en slags pc/computer til brug for sideløbende<br />
informationer med hensyn til det<br />
viste tv-program eller i forbindelse med<br />
alt mulig andet relevant, mens man ser<br />
tv-udsendelser, skriver en.<br />
Flere peger på, at netop tv'ets grundfunktion<br />
også er dets akilleshæl.<br />
Vil selv vælge<br />
Det er da også bedre og større valgmuligheder<br />
og frihed til selv at bestemme, hvad der<br />
vises, der står øverst på paneldeltagernes<br />
ønskesedler.<br />
– ÆGTE video-on-demand. Det vil sige,<br />
at jeg vil kunne betale mig fra at se tvprogrammer<br />
og film på mit tv med høj<br />
brugervenlighed i høj kvalitet, uden at<br />
jeg skal ud og købe en boks til hver enkelt<br />
udbyder til enorme priser, skriver en om<br />
ønske-tv'et og bliver bakket op af en anden<br />
paneldeltager:<br />
– Selv at kunne vælge kanaludbud og<br />
indhold. Lovligt at kunne se de nyeste tvserier<br />
og film, når de udkommer i verden/<br />
universet. Ud med YouSee, Boxer etc. Og<br />
ind med det individuelle valg!<br />
Én enkelt står dog fast:<br />
– Jeg er ikke interesseret i at se tv – det<br />
vil sige tv-programmer, som vi kender det<br />
nu – på forskellige mindre enheder eller<br />
på min computer. Jeg vil gerne have tvunderholdning<br />
adskilt fra andre aktiviteter.<br />
Så jeg sætter mig hen foran mit tv for at se<br />
tv, når det er det, jeg vil. ■<br />
<strong>Prosa</strong>bladets brugerpanel<br />
Brugerpanelet er <strong>Prosa</strong>bladets forum for<br />
holdninger og erfaringsdeling om it-aktuelle<br />
emner. Brugerpanelets hovedformål<br />
er at afdække holdninger og tilføre<br />
indsigt. Brugerpanelet må ikke forveksles<br />
med meningsmålinger og postulerer<br />
ikke repræsentativitet.<br />
Meld dig til brugerpanelet og få dine<br />
meninger hørt på prosa.dk/brugerpanel.<br />
<strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012 29
Jobsøgning<br />
Jobsøgere skal<br />
tænke i forretning<br />
De fleste jobsøgere tænker for meget på deres egne behov og ikke<br />
virksomhedens, når de skriver ansøgninger. De skal lære at tænke på<br />
forretningen, mener karriererådgiver.<br />
Af Nina Ferdinand, nif@prosa.dk<br />
Det er hårde tider at søge job i stadig kriseramte<br />
Danmark, og det stiller store krav til<br />
jobsøgerne, som må lære at tænke mere på<br />
virksomhedernes forretning, mener Torben<br />
Lausten, der er karriererådgiver i TL Karriereudvikling<br />
og forfatter til håndbogen i jobjagt<br />
og karriereskift "Kan vingerne bære?".<br />
Han mener, at alt for mange jobsøgere<br />
fokuserer på, hvad de har at tilbyde i stedet<br />
for, hvad virksomheden har brug for.<br />
– Rigtig mange ansøgere begår den kæmpe<br />
fejl kun at se på deres egne egoistiske<br />
behov, og det sælger ingen billetter.<br />
De bør lære at tænke mere i business<br />
to business-markedsføring og sende kontaktbreve<br />
i stedet for ansøgninger, mener<br />
Torben Lausten.<br />
– Hvis en virksomhed vil kontakte en<br />
anden virksomhed, vil de aldrig sige: Vi<br />
5 gode råd til jobsøgningen<br />
> > Tænk på, hvad du kan gøre for virksomhedernes<br />
bundlinje.<br />
> > Brug det meste af tiden på at komme<br />
ud og holde dig opdateret om branchen.<br />
> > Brug dit netværks netværk.<br />
> > Det allervigtigste er, at du har det<br />
godt – for det smitter af på jobmulighederne.<br />
> > Læs en erhvervsavis hver dag.<br />
har det og det at tilbyde jer. De vil fortælle,<br />
hvilke resultater den anden virksomhed kan<br />
få ud af samarbejdet, siger han.<br />
Gå efter skjulte job<br />
I den ekstreme konkurrencesituation, vi<br />
befinder os i på jobmarkedet, gælder det<br />
om at gå efter de job, hvor der er mindre<br />
konkurrence, og det er dem, der ikke bliver<br />
annonceret, men besættes ad mere<br />
skjulte veje.<br />
– 50 procent af alle job annonceres aldrig.<br />
Det er der, de største muligheder for at få job<br />
ligger, men det er også det mest komplekse<br />
område, siger Torben Lausten.<br />
Når man har prøvet at sende ansøgninger<br />
til opslåede job i konkurrence med 2-300<br />
andre ansøgere, er der mange, der tror, at<br />
de hellere må gå i gang med uopfordrede<br />
ansøgninger. Men det er at sammenligne<br />
med et stævnemøde, påpeger jobrådgiveren,<br />
og derfor skal man ikke bare kaste sig<br />
uovervejet ud i det.<br />
– Det er en enorm konfrontation bare at<br />
henvende sig og sige: 'Her er jeg, var det<br />
noget for jer?' Der er ingen arbejdsgivere,<br />
der i den situation kan tage hurtigt stilling<br />
til, om det er en person, de kan bruge.<br />
Uopfordrede ansøgninger virker kun i bragende<br />
højkonjunktur, hvor der er mangel<br />
på kvalificerede folk.<br />
Sådan bruger man netværk<br />
Jobsøgningen uden om de traditionelle<br />
jobopslag kan man målrette bedre ved at<br />
holde sig informeret om markedet og sørge<br />
for at læse erhvervsaviserne hver dag, siger<br />
Torben Lausten.<br />
– Hold øje med, hvilke brancher det går<br />
godt for, er der nogen nystartede virksomheder<br />
eller områder, der er ved at komme<br />
gang i, hvor du kan bidrage? Lige nu går<br />
det for eksempel godt for biotek- og medicobranchen,<br />
hvordan kan du hjælpe virksomhederne<br />
på det område?<br />
Mange tror desuden, at det er netværket,<br />
der skal skaffe én et job, men det er oftest<br />
netværkets netværk. Ens eget netværk har<br />
stort set de samme referencerammer som<br />
en selv, så derfor kan det ikke hjælpe, er<br />
Torben Laustens pointe.<br />
– Man skal ikke ringe rundt i desperation<br />
og gøre sig selv til jobtigger. I stedet skal<br />
man skaffe sig selv information om, hvor<br />
der sker noget. Er der et nystartet firma, er<br />
der nogen, der er ved at gå på pension osv.<br />
10 par øjne, der ser og hører noget, der kan<br />
hjælpe én videre, er langt mere værd, end<br />
at man tror, de kan skaffe én et job.<br />
Og det helt centrale for at forbedre jobmulighederne<br />
er at sørge for, at man har<br />
det godt.<br />
– Udstråling og power er ekstremt vigtigt<br />
– brug dit netværk og udvid det, kom<br />
ud til arrangementer og tal med andre om<br />
din faglighed, så får man det bedre, og det<br />
smitter af på jobsøgningen, slutter Torben<br />
Lausten. ■<br />
Foredrag med Torben Lausten<br />
Kom til foredrag og bliv udfordret på din<br />
jobsøgning af Torben Lausten – og få en<br />
gratis bog med hjem. I PROSA København<br />
3. februar, tilmelding på:<br />
prosa.dk/kursus.<br />
30 <strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012
<strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012 31
Nyt job<br />
Han fik job gennem Twitter<br />
Datatekniker Tobias Vebel var teknisk projektleder i kommunikationsbureauet Bysted,<br />
men takket være sit store netværk på Twitter fik han tilbudt drømmejobbet og er nu<br />
teknisk direktør i en opstartsvirksomhed i sociale medier.<br />
Af Nina Ferdinand, nif@prosa.dk<br />
Foto: Lars Bertelsen<br />
Tobias Vebel er 24 år og skiftede i oktober fra teknisk projektleder<br />
i kommunikationsbureauet Bysted til CTO (teknisk direktør) og<br />
partner i det nystartede firma Sociable, der arbejder med tekniske<br />
løsninger til sociale medier som for eksempel apps og fansider til<br />
Facebook.<br />
”<br />
Hvordan får man job gennem<br />
Twitter?<br />
Jeg var blevet begejstret for Twitter<br />
på grund af det faglige fællesskab,<br />
man bliver en del af med dynamisk<br />
udveksling af viden og inspiration.<br />
Jeg fulgte en 3-400 personer inden<br />
for især kommunikation og programmering, og min nye partner<br />
Lars Ettrup var én af dem. For to år siden tweetede han, at<br />
de manglede en studentermedhjælper i hans firma til styring af<br />
iPhone-udvikling, hvilket var en stor ny verden dengang, så jeg<br />
sprang til. Det var en styrke, at jeg også havde den tekniske viden<br />
om programmering og databaseopbygning. Projektet varede et par<br />
måneder, og siden mødtes vi af og til ved Twitter-arrangementer<br />
(netværksmøder i den virkelige verden for folk, der kender hinanden<br />
fra Twitter, red.). I sommer ringede han til mig og sagde, at<br />
han havde et job til mig, fordi han skulle udvide firmaet.<br />
Hvorfor skifte fra et trygt job til en usikker<br />
start up-virksomhed?<br />
Det var en svær beslutning, for jeg havde været hos Bysted i samlet<br />
seks år og gik fra et stort firma, hvor der skal gå meget galt,<br />
før der sker ændringer, til en helt anden situation, hvor vi er nødt<br />
til at evaluere hver måned. Men det var et spørgsmål om at få<br />
chancen med et godt projekt, for jeg har altid godt kunnet tænke<br />
mig at være selvstændig og have maksimal indflydelse på mine<br />
egne projekter. At sige: Det her tager vi ind, så laver vi det og når<br />
i mål med det. Det var også betryggende, at min partner Lars Ettrup<br />
har prøvet at starte en virksomhed før, og at vi har en god<br />
og stabil kundebase gennem vores netværk.<br />
Hvad fokuserer jeres virksomhed på?<br />
Vi er et socialt mediebureau, der især har sat sig på Facebook,<br />
hvor vi for eksempel står for udviklingen af fansider og apps.<br />
Vores kunder kommer især fra andre bureauer, hvor vi så leverer<br />
de tekniske løsninger. Udfordringen inden for sociale medier lige<br />
nu er, at hvor det før gjaldt om bare at få likes, handler det nu om<br />
at skabe noget mere værdi<br />
for brugerne og virksomheden.<br />
Min rolle er den tekniske<br />
projektledelse, at være bindeleddet<br />
mellem kunden og<br />
vores programmører. Det går<br />
rigtigt godt for os, vi er cirka<br />
Tobias Vebel, CTO og partner i Sociable. seks ansatte i Danmark og<br />
er ved at udvide fra to til fire<br />
programmører i Hviderusland. Men vi er også en lille spiller på<br />
markedet, der er mange andre større konkurrenter, så det gælder<br />
om at arbejde hårdt.<br />
Jeg tror på, at hvis man ikke får<br />
indflydelse, bliver man ligeglad med sit<br />
job til sidst.<br />
Hvilke fordele og ulemper er der i dit nye job?<br />
Det var også udslagsgivende for mig, at jeg ville blive CTO og<br />
partner i Sociable, og det betyder en del af overskuddet i virksomheden<br />
på sigt. Lige nu betyder det mest en lønnedgang og hårdt<br />
arbejde. Men det betyder også, at der ikke er nogen, der træffer<br />
beslutninger hen over hovedet på mig. Jeg tror på, at hvis man ikke<br />
får indflydelse, bliver man ligeglad med sit job til sidst. Og jeg<br />
skal synes, det er sjovt at gå på arbejde – ellers gider jeg ikke.<br />
Er det ikke lidt usædvanligt for en<br />
datatekniker at blive projektleder?<br />
Typisk bliver folk med den uddannelse drifttekniker<br />
eller programmør, så jo. Men jeg er typen, der ville<br />
have det meget mærkeligt, hvis jeg skulle sidde foran<br />
en skærm hele dagen uden at snakke med mennesker.<br />
Jeg er en meget åben person, der gerne vil have indflydelse<br />
på mine egne opgaver. Jeg forsøgte mig først med<br />
en kokkeuddannelse, men det var alligevel ikke noget for<br />
mig, og så skulle det være computere, som jeg altid har<br />
interesseret mig for. Jeg valgte datatekniker for at slippe<br />
for hf, fordi jeg gerne ville i gang med en konkret uddannelse<br />
med det samme. Jeg vidste, jeg skulle lave noget med høj ind-<br />
32 <strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012
Nyt job<br />
flydelse og mennesker, men havde jeg ikke fået<br />
praktikplads og efterfølgende job hos Bysted, er<br />
det ikke sikkert, jeg var blevet teknisk projektleder.<br />
Hvordan er det at være teknisk direktør<br />
som 24-årig?<br />
Ja, jeg kender ikke så mange andre på min egen<br />
alder, der er nået dertil. Jeg er nok meget rock'n'roll<br />
og fremad, og jeg har grebet de muligheder, jeg<br />
har fået for at gøre det, jeg gerne ville. ■<br />
<strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012 33
Nyt fra Min A-kasse<br />
PROSAs job- og cv-bank<br />
skaffer dig dit næste job<br />
Savner du nye udfordringer? Dem kan du måske finde<br />
blandt 800 aktuelle it-job på PROSAs jobportal.<br />
Af Anne Grethe Hansen,<br />
regionsleder, Min A-kasse,<br />
agh@prosa.dk<br />
Hvis du er i den situation, at<br />
du søger job<br />
••<br />
det kan være, at du<br />
snart er færdig med<br />
din uddannelse,<br />
••<br />
at du er ledig,<br />
••<br />
eller bare gerne vil søge<br />
nye udfordringer,<br />
så har PROSA en jobportal,<br />
som i dag indeholder over 800<br />
aktuelle it- job.<br />
Du finder jobportalen under<br />
PROSAs medlemsportal, Mit<br />
PROSA, på vores hjemmeside.<br />
Selvom jobportalen er udviklet<br />
i samarbejde med andre<br />
faglige organisationer, har<br />
vi sat vores præg på den ved<br />
at definere it-området specifikt.<br />
Det betyder, at netop job<br />
inden for it-området vil være<br />
synlige for dig.<br />
Jobportalen kan være til<br />
gavn for alle medlemmer.<br />
Hvad enten du vil holde dig<br />
ajour med, hvad der sker på<br />
jobmarkedet, eller du som ledig<br />
skal søge job hver uge, kan<br />
portalen være en stor hjælp<br />
for dig.<br />
LinkedIn og Jobagent<br />
Vi lever i en digital verden.<br />
Derfor har vi koblet LinkedIn<br />
på. LinkedIn kan give dig oplysninger<br />
om mulige relationer<br />
i virksomheden, som kan<br />
bruges i jobsøgningsøjemed.<br />
Ud over jobsøgning indeholder<br />
portalen flere valgmuligheder.<br />
Jeg kan bl.a. nævne<br />
Jobagenten og CV-banken.<br />
En jobagent kan sende dig<br />
en e-mail med informationer<br />
om nye jobopslag, der matcher<br />
din profil.<br />
Under CV-banken kan du<br />
oprette dit eget cv og se,<br />
hvilke job der passer til dine<br />
jobønsker.<br />
Frigiv dit cv til jobformidling,<br />
og giv os mulighed for at<br />
se dit cv. Så kan vi eventuelt<br />
PROSAs jobportal har i skrivende stund over 800 it-job.<br />
hjælpe med et job til dig.<br />
Ny kursusportal<br />
Vi udvikler hele tiden på<br />
portalen, naturligvis for at<br />
optimere den, så den altid<br />
indeholder relevante job.<br />
Vi er i øjeblikket ved at kombinere<br />
job- og cv-banken med<br />
en kursusportal.<br />
Kursusportalen forventes at<br />
være tilgængelig medio 2012.<br />
Den vil indeholde samtlige<br />
kurser i Danmark, og kurserne<br />
vil være opdelt i faglige<br />
områder.<br />
Ved at alle kurser er samlet<br />
et sted får du et større overblik<br />
over dine muligheder<br />
for både efteruddannelse og<br />
opkvalificering.<br />
Hvis du ikke allerede har besøgt<br />
portalen, så grib muligheden<br />
– det er gratis. Vi vover den<br />
påstand, at det er den korteste<br />
vej til nye udfordringer. ■<br />
Brev om efterløn<br />
Har du fået dit brev om den<br />
nye efterløn?<br />
Hvis ikke, så er det på vej til<br />
dig.<br />
Vær opmærksom på vores<br />
call-center og e-mail-boks,<br />
som du skal bruge, hvis du<br />
har spørgsmål til brevet eller<br />
ordningen.<br />
Telefonnummeret til callcenter<br />
er 88 88 86 78, og<br />
adressen til e-mail-boksen<br />
er bidrag@minakasse.dk<br />
34 <strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012
Bøger med rabat<br />
Bøger med rabat til<br />
PROSA-medlemmer<br />
Learning iPad Programming<br />
Kirby Turner,Tom Harrington<br />
ISBN: 9780321750402<br />
Learning iPad Programming walks you through the process<br />
of building PhotoWheel (free on the App Store), a photo<br />
management and sharing app that leverages every aspect<br />
of iOS 5. With PhotoWheel, you can organize your favorite<br />
photos into albums, share photos with family and friends,<br />
view them on your TV using AirPlay and an Apple TV, and<br />
most importantly, gain hands-on experience with building<br />
an iPad app. As you build PhotoWheel, you’ll learn how<br />
to take advantage of the latest features in iOS 5 and<br />
Xcode, including Storyboarding, Automatic Reference<br />
Counting (ARC), and iCloud. Best of all, you’ll learn how<br />
to extend the boundaries of your app by communicating with web services. If you<br />
want to build apps for the iPad, Learning iPad Programming is the one book to get.<br />
Vejl. pris 343,- Du sparer 25% TILBUD 257,-<br />
Brilliant Presentation<br />
Richard Hall<br />
ISBN 9780273762461<br />
The bestselling presentation book is now even better.<br />
Presentation has changed and is still changing. The<br />
fact is presentation is now an essential and expected<br />
business skill. So if you want to stay ahead of the game,<br />
whether it’s for an interview or at work, you need to<br />
read this. Brilliant Presentation covers every aspect of<br />
presenting, from preparation and planning right through<br />
to dealing with nerves and mastering the art of presentation<br />
performance. Packed full of anecdotes from the<br />
most accomplished presenters around, you’ll find all<br />
the tools, tips and encouragement you need to make a<br />
sensational presentation.<br />
Vejl. pris 126,- Du sparer 20% TILBUD 100,-<br />
Mastering VMware vSphere 5<br />
Scott Lowe<br />
ISBN 9780470890806<br />
A new and updated edition of bestselling Mastering VMware<br />
vSphere 4.Written by leading VMware expert, this<br />
book covers all the features and capabilities of VMware<br />
vSphere. You’ll learn how to install, configure, operate,<br />
manage, and secure the latest release. Covers all the<br />
new features and capabilities of the much-anticipated<br />
new release of VMware vSphere. Discusses the planning,<br />
installation, operation, and management for the latest<br />
release. Reviews migration to the latest vSphere software.<br />
Offers hands-on instruction and clear explanations<br />
with real-world examples. Mastering VMware vSphere<br />
is the strategic guide you need to maximize the opportunities of virtualization.<br />
Vejl. pris 458,- Du sparer 30% TILBUD 321,-<br />
OpenCL Programming Guide<br />
byAaftab Munshi,Benedict Gaster,Timothy G. Mattson,James Fung,Dan Ginsburg<br />
ISBN 9780321749642<br />
Using the new OpenCL (Open Computing Language) standard,<br />
you can write applications that access all available<br />
programming resources: CPUs, GPUs, and other processors<br />
such as DSPs and the Cell/B.E. processor. Already<br />
implemented by Apple, AMD, Intel, IBM, NVIDIA, and<br />
other leaders, OpenCL has outstanding potential for<br />
PCs, servers, handheld/embedded devices, high performance<br />
computing, and even cloud systems. This is the<br />
first comprehensive, authoritative, and practical guide<br />
to OpenCL 1.1 specifically for working developers and<br />
software architects.<br />
Written by five leading OpenCL authorities, OpenCL Programming Guide covers<br />
the entire specification. It reviews key use cases, shows how OpenCL can express<br />
a wide range of parallel algorithms, and offers complete reference material on<br />
both the API and OpenCL C programming language.<br />
Vejl. pris 424,- Du sparer 30% TILBUD 297,-<br />
Computer Security Fundamentals<br />
William (Chuck) Easttom<br />
ISBN 9780789748904<br />
Welcome to today’s most useful and practical onevolume<br />
introduction to computer security. Chuck Easttom<br />
brings together up-to-the-minute coverage of all<br />
basic concepts, terminology, and issues, along with all<br />
the skills you need to get started in the field. Drawing<br />
on his extensive experience as a security instructor and<br />
consultant, Easttom thoroughly covers core topics, such<br />
as vulnerability assessment, virus attacks, hacking, spyware,<br />
network defense, passwords, firewalls, VPNs, and<br />
intrusion detection. Writing clearly and simply, he fully<br />
addresses crucial issues that many introductory security<br />
books ignore, from industrial espionage to cyberbullying.<br />
Vejl. pris 618,- Du sparer 20% TILBUD 494,-<br />
Få 20% rabat hos FACTUM BOOKS - følg linket til<br />
FACTUM BOOKS via prosa.dk og få rabat på bøgerne<br />
Halmstadgade 6 . 8200 Aarhus N . T: 8610 0338<br />
info@factumbooks.dk . www.factumbooks.dk<br />
<strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012 35
• KURSER • FOREDRAG • AKTIVITETER • PROSA.DK/KURSUS •<br />
It-fagets Pension<br />
Kom til informationsmøde<br />
Hør om PROSAs nye pensionsaftale med SEB Pension, og<br />
hvad den kan betyde for dig.<br />
PROSA har indgået en attraktiv pensionsaftale med SEB<br />
Pension, som indeholder en lang række fordele, som du<br />
som medlem af PROSA kan få del i. PROSA er stolt af at<br />
kunne tilbyde medlemmerne en af markedets mest konkurrencedygtige<br />
pensionsordninger. Det betyder, at det<br />
beløb, der går direkte til din opsparing, bliver større end i<br />
andre ordninger. Der er også mulighed for, at dine kollegaer<br />
kan få samme fordele som dig, hvis hele din virksomhed<br />
indgår i aftalen.<br />
Aftalen indeholder bl.a.:<br />
• mulighed for at blive i samme pensionsordning ved<br />
jobskifte inden for it-faget<br />
• stor fleksibilitet i forhold til din arbejds- og livssituation<br />
• lave administrationsomkostninger og gebyrer<br />
• en god it-løsning, der gør det let løbende at tjekke, om<br />
dine pensioner er dækkende<br />
Mød op til et informationsmøde med SEB og PROSA og<br />
hør om:<br />
• fordele ved at spare op til pension<br />
• baggrunden for aftalen<br />
• indholdet i It-fagets Pension<br />
• fordele du kan få længe før, du når pensionsalderen<br />
Sådan får du mere i løn<br />
Løn og arbejdsvilkår er altid til forhandling. Det gælder<br />
om at være velforberedt og spille spillet med is i maven.<br />
Kom til et inspirerende minikursus og få tips og tricks til<br />
at få mere ud af individuel lønforhandling. Du får styr<br />
på planlægning, strategi og teknik samt gode råd, der vil<br />
kunne mærkes i lønningsposen. Kom til en informativ og<br />
underholdende aften med teori og øvelser.<br />
Tid og oplægsholder i København<br />
Dato: Tirsdag den 28. februar kl. 17-20<br />
Sted: PROSA København, Vester Farimagsgade 37A,<br />
1606 København V<br />
Arrangør: PROSA/ØST<br />
Underviser er PROSAs jurist Lisa Dalsager,<br />
som har flere års erfaring med rådgivning<br />
i lønforhandling og ansættelsesvilkår.<br />
Tid og oplægsholder i Aarhus<br />
Dato: Onsdag den 29. februar kl. 17-20<br />
Sted: PROSA Aarhus, Møllegade 9-13, 8000 Aarhus C<br />
Arrangør: PROSA/VEST<br />
Underviser er Bo Sundgaard, faglig konsulent<br />
i PROSA/VEST.<br />
Der vil blive rig mulighed for at få svar på dine spørgsmål.<br />
Vi serverer en sandwich og drikke undervejs.<br />
Læs mere på www.prosa.dk/pension<br />
Møderne holdes i:<br />
København 31. januar Kl. 17.00-19.00<br />
Odense 1. februar Kl. 17.00-19.00<br />
Kolding 2. februar Kl. 16.30-18.30<br />
Aarhus 7. februar Kl. 17.00-19.00<br />
Aalborg 8. februar Kl. 17.00-19.00<br />
Priser: Gratis for medlemmer af PROSA. 150 kr. for<br />
ikke-medlemmer.<br />
Tilmelding: www.prosa.dk/kursus<br />
36 <strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012
• KURSER • FOREDRAG • AKTIVITETER • PROSA.DK/KURSUS •<br />
Servicekommunikation for it-supportere<br />
Arbejder du i Service Desk, Hotline, Help Desk eller i anden<br />
form for it-supportfunktion? Så er din indstilling og evne til<br />
at kommunikere med brugere og give dem topprofessionel<br />
service et af de vigtigste værktøjer i dit job. Få i en inspirerende<br />
workshop indblik i, hvordan du med enkle virkemidler<br />
kan udvikle din kommunikation. Lær om:<br />
• Hvad er god og dårlig service?<br />
• Hvilke arketyper af brugere kan du møde?<br />
• Hvilke kommunikative udfordringer ligger i formidlingen<br />
af kompleks teknologi til brugere med forskellig baggrund<br />
og indsigt?<br />
• Hvordan er du professionel i det personlige møde og i<br />
telefonen?<br />
Oplægsholder<br />
Karriere- og kompetencekonsulent Lotte<br />
Colberg har mere end 10 års erfaring med<br />
en bred vifte af HR- og udviklingsopgaver<br />
fra en lang række forskellige organisationer.<br />
Hun er også uddannet coach og står bag<br />
PROSAs mentorordning.<br />
Dato: Torsdag den 8. marts kl. 17-21<br />
Sted: PROSA København, Vester Farimagsgade 37A,<br />
1606 København V<br />
Arrangør: PROSA/ØST<br />
PROSA i Odense<br />
Det semantiske web<br />
Det semantiske – meningsgivende – web, er overskriften på<br />
en vision, som webbets fader, Tim Berners Lee, gav liv til i<br />
2001. Ideen er, at data på nettet skal kodes på en måde, så<br />
computerprogrammer også kan læse meningen. Det gøres<br />
ved at beskrive fakta på en facon, som kan behandles programmatisk.<br />
Store mængder af fakta kan lænkes sammen,<br />
hvilket bl.a. benyttes til at udføre kompliceret informationssøgning<br />
på en måde, som dagens søgemaskiner ikke er i<br />
stand til at udføre. Masser af fakta er allerede udtrukket fra<br />
f.eks. Wikipedia og er offentligt tilgængeligt.<br />
Hør om teknologien bag det semantiske web, RDF, som er<br />
en måde at beskrive fakta på, og Jena, et Java-framework<br />
til udvikling af semantiske webapplikationer, med masser af<br />
kodeeksempler.<br />
Oplægsholder<br />
Tania Andersen er udvikler og freelancejournalist med speciale<br />
i softwareudvikling og har mange års erfaring inden<br />
for webapplikationer og Java.<br />
Dato: Tirsdag den 28. februar kl. 18.30-20.30. Traktement<br />
fra kl. ca. 20.45.<br />
Sted: PROSA i Odense, Overgade 54, 5000 Odense C<br />
Arrangement i marts<br />
Kom med på virksomhedsbesøg hos: hedal:kruse:brohus,<br />
Rugårdsvej 55, 2. - 5000 Odense C.<br />
De er specialister i avanceret e-handel, mobile løsninger<br />
og automatisk katalogproduktion.<br />
Tirsdag den 28. marts 2012. Skriv til cla@prosa.dk for<br />
nærmere info.<br />
<strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012 37
• KURSER • FOREDRAG • AKTIVITETER • PROSA.DK/KURSUS •<br />
Google Analytics<br />
Google Analytics er ganske enkelt direkte adgang til værdifuld<br />
viden om de besøgende på jeres hjemmeside eller<br />
e-shop. Og har du styr på Google Analytics, kan det bruges<br />
til at optimere jeres løsning, nedbringe jeres bounce<br />
rate, undgå frafald i jeres købsflow og skabe mersalg. På<br />
kurset lærer du at analysere jeres data og drage nytte af<br />
resultaterne, så det kan ses på bundlinjen. Dette kommer<br />
vi omkring på kurset:<br />
• Hvordan I opsætter jeres konto korrekt<br />
• Hvordan I bruger Analytics til at styrke markedsføringen<br />
• Hvor jeres besøgende kommer fra<br />
• Og hvordan de kommer videre<br />
Oplægsholder<br />
Steen Rasmussen er medstifter af IIH Nordic. Han er en af<br />
Danmarks førende oplægsholdere inden for web analytics<br />
og effektmåling og er desuden fast gæsteforelæser i online<br />
kommunikation for phd. studerende på Københavns<br />
Universitet og på eBusiness-linjen på Syddansk Universitet.<br />
Dato: Tirsdag den 27. marts kl. 17.30-20.30<br />
Sted: PROSA København, Vester Farimagsgade 37A, 1606<br />
København V<br />
Pris: Gratis for medlemmer af PROSA. 500 kr. for ikkemedlemmer.<br />
Som annonceret på PROSAs hjemmeside indkalder<br />
Min A-kasse til generalforsamlinger:<br />
Generalforsamlinger i<br />
Min A-kasse 2012<br />
Min A-kasse indkalder til generalforsamlinger i forbindelse<br />
med ordinært delegeretmøde 2012.<br />
Generalforsamlingerne afholdes kl. 19.00 den:<br />
• 27.02.2012 i Aalborg – Stenbukken 1, 1. sal<br />
• 28.02.2012 i Aarhus – Hasselager Centervej 13<br />
• 5.3.2012 i Middelfart – Odensevej 175<br />
• 6.3.2012 i Valby – Ramsingsvej 28A<br />
Dagsorden for generalforsamlingerne:<br />
1) Orientering<br />
2) Valg af delegerede og suppleanter<br />
3) Evt.<br />
ANMELDELSE AF KANIDIDATUR: Ønsker du at opstille<br />
som delegeret eller suppleant, skal dette anmeldes til<br />
bestyrelsen via lch@minakasse.dk senest 14 dage før<br />
afholdelse af generalforsamlingen.<br />
TILMELDING: Til Min A-kasse på generalforsamling@<br />
minakasse.dk eller telefon 70 12 37 82 senest 10 dage<br />
før afholdelse af generalforsamlingen.<br />
Vel mødt, Min A-kasse<br />
PROSA/Aarhus<br />
Aarhus Penetration testing I, II og III<br />
med Henrik Kramshøj<br />
Foredragsrækken består af tre uafhængige dele:<br />
• Penetration testing I – basale pentest metoder og introduktion<br />
• Penetration testing II – webbaserede angreb<br />
• Penetration testing III – Wireless sikkerhed<br />
Forudsætningen for at deltage på de tre forløb er, at du har<br />
kendskab til TCP/IP på brugerniveau.<br />
Dato: Tre onsdage: 8. februar, 22. februar og 7. marts kl. 17-21<br />
Sted: Peter Bøgh Auditoriet, Finlandsgade 23, Aarhus N<br />
PROSA/Aalborg<br />
Android workshops<br />
Kom til to spændende workshopaftner. Du får opgaver, du<br />
kan lave derhjemme mellem de to gange. Efter din tilmelding<br />
vil du modtage information om, hvad du skal installere<br />
og afprøve på din bærbare inden start. Forudsætning for at<br />
deltage er et generelt kendskab til programmering.<br />
Første kursusgang: Kom i gang med programmering på<br />
Android<br />
Anden kursusgang: Indeholder de mere avancerede ting.<br />
Dato: Tirsdage: 28. februar og 20. marts kl. 17-21<br />
Sted: Hal9k, Rapsgade 1, 9000 Aalborg<br />
<strong>Prosa</strong> sørger for lidt mad og drikke.<br />
Det er gratis for medlemmer af PROSA og Hal9k at deltage.<br />
38 <strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012
• KURSER • FOREDRAG • AKTIVITETER • PROSA.DK/KURSUS •<br />
Snart færdiguddannet?<br />
Kom i gang med it-karrieren<br />
Bliv klar til arbejdsmarkedet<br />
på en inspirationsdag<br />
for it-studerende og nyuddannede<br />
arrangeret af PROSA.<br />
MØD:<br />
IT-REKRUTTERINGSKONSULENTEN:<br />
Det kigger arbejdsgiverne efter<br />
NYUDDANNEDE IT-PROFESSIONELLE:<br />
Sådan klarede vi den<br />
KARRIERERÅDGIVEREN:<br />
Sådan får du dit første job<br />
PROSA-JURISTEN:<br />
Undgå at blive snydt – og få en høj løn<br />
A-KASSE-KONSULENTEN:<br />
Sådan får du dagpenge at leve for<br />
PROSA giver en sandwich og alt det, du skal vide, når du er ved at være færdig med dit it-studie.<br />
PROSA København, Vester Farimagsgade 37A, 1606 V.<br />
21.3 kl. 17-20<br />
Tilmelding prosa.dk/kursus. Gratis for alle it-studerende.<br />
Forbundet af It-professionelle<br />
Niels Bertelsen<br />
Formand<br />
Direkte: 33 36 47 67<br />
Mobil: 40 11 41 23<br />
E-mail: nib@prosa.dk<br />
Forbundet af It-professionelle • Association of IT Professionals · prosa.dk<br />
Formanden, næstformand, forbundssekretærer og lokalafdelinger<br />
Henvendelse omkring hastesager kan uden for PROSAs åbningstider ske direkte<br />
til de fagligt valgte på nedenstående telefonnumre og e-mailadresser:<br />
Mikkel Nonboe<br />
Forbundssekretær<br />
Direkte: 33 36 41 47<br />
Mobil: 42 31 82 89<br />
E-mail: mno@prosa.dk<br />
Erik Swiatek<br />
Forbundssekretær<br />
Direkte: 33 36 41 23<br />
Mobil: 27 60 11 75<br />
E-mail: ers@prosa.dk<br />
Hanne Lykke Jespersen<br />
Næstformand<br />
Direkte: 87 30 14 05<br />
Mobil: 28 88 12 47<br />
E-mail: hlj@prosa.dk<br />
Carsten Larsen<br />
Forbundssekretær<br />
Direkte: 33 36 41 98<br />
Mobil: 29 62 02 95<br />
E-mail: cla@prosa.dk<br />
PROSA/CSC<br />
Vester Farimagsgade 37A,<br />
1606 Kbh. V.<br />
Tlf.: 33 36 41 41<br />
PROSA/SAS<br />
Formand: Annette Hansen<br />
Engvej 165, 2300 Kbh. S<br />
Tlf.: 29 23 41 14<br />
PROSA/OFFENTLIG<br />
Vester Farimagsgade 37A,<br />
1606 Kbh. V.<br />
Tlf.: 33 36 41 41<br />
PROSA/STUD<br />
Overgade 54<br />
5000 Odense C<br />
Tlf.: 33 36 41 41<br />
PROSA/VEST<br />
Møllegade 9–13<br />
8000 Aarhus C<br />
Tlf.: 33 36 41 41<br />
PROSA/ØST<br />
Vester Farimagsgade 37A,<br />
1606 Kbh. V.<br />
Tlf.: 33 36 41 41<br />
København<br />
Forbund og Min A-kasse<br />
Vester Farimagsgade 37A,<br />
1606 Kbh. V.<br />
Kontortid: kl. 9-15,<br />
mandag dog kl. 10-15<br />
Tlf.: 33 36 41 41<br />
Fax: 33 91 90 44<br />
Aarhus<br />
Møllegade 9-13,<br />
8000 Aarhus C.<br />
Kontortid: kl. 10-15<br />
Odense<br />
Overgade 54,<br />
5000 Odense C.<br />
Kontortid: kl. 10-15<br />
E-mail:<br />
medlemsreg@minakasse.dk<br />
prosa@minakasse.dk<br />
formand@prosa.dk<br />
faglig@prosa.dk<br />
prosa@prosa.dk<br />
<strong>Prosa</strong>bladet · 2 · 2012 39
Afsender: PortoService, Fabriksvej 6, 9490 Pandrup<br />
Post Danmark<br />
PP<br />
Maskinel Magasinpost (MMP)<br />
ID nr. 42091<br />
Ændringer vedr. abonnement ring venligst 3336 4141<br />
Hack din IKEA-lampe<br />
Elektronik er overalt i vores konsumprodukter, og med<br />
lidt snilde kan man få masser ud af billige dimser fra<br />
lavprisvarehusene.<br />
Af Tania Andersen, prosabladet@prosa.dk<br />
Af alle gode gamle elektronikprojekter er<br />
det hjemmelavede lysshow en klassiker –<br />
i hvert fald for os på den forkerte side af<br />
de fyrre. Men verden er gået videre, og de<br />
røde, blå og grønne lamper, som blinkede<br />
lystigt i takt med Bee Gees' diskomusik til<br />
klassefesten i 1975, har naturligvis fået sig<br />
en moderne pendant.<br />
Det aarhusianske hackerspace OSAA<br />
skulle have sig et flot, lysende skilt til sine<br />
nye lokaler. Det bestod af en plastikplade,<br />
hvor foreningens logo var fræset ud, samt<br />
en stribe LED-lys, af den slags man kan<br />
købe i IKEA for 230 kroner.<br />
– Du får en lille kasse med, hvor der er tre<br />
knapper på og et hjul. Man kan vælge forskellige<br />
farver og få den til at skifte mellem<br />
nuancerne, fortæller OSAA-medlemmet<br />
Bertho Stultiens, som er EDB-ingeniør til<br />
daglig.<br />
Men en hackerforening må jo leve op<br />
til sit navn. Så han kiggede nærmere på<br />
LED-strippens elektronikdåse.<br />
– Man åbner kassen og ser, om man<br />
kan genkende komponenterne. Der sidder<br />
en mikrocontroller på printpladen.<br />
Når man har dens nummer, kan man slå<br />
dens datablad op og se, hvordan kan man<br />
programmere den.<br />
Hvordan gør man så det? På selve printpladen<br />
findes de elektroniske grænseflader,<br />
som gør, at man kan programmere – eller<br />
omprogrammere – controlleren. Det gøres<br />
ved at sætte elektriske forbindelser på<br />
specielle punkter på printpladen, såkaldte<br />
Pogo pins, og det er faktisk samme måde,<br />
som kontrolkassen blev programmeret<br />
på fabrikken, fortæller Bertho Stultiens.<br />
Lysshow med webgrænseflade<br />
Og hvad kan man så ellers stille op med<br />
sådan en?<br />
– Der var nogle ben tilbage på controlleren,<br />
som ikke bliver brugt. Så vi satte ekstra<br />
lysdioder på nogle af benene og satte en<br />
serielforbindelse på andre ben.<br />
Det betyder, at man kan styre IKEAkassen<br />
fra en computer via en almindelig<br />
serielport. På sigt skal lysskiltet kunne<br />
styres fra nettet.<br />
– Vi fandt en lille ubrugt computer og<br />
jeg at ved at lave en webgrænseflade, som<br />
sender kommandoer via serielporten.<br />
Men IKEAs boks kan i princippet bruges<br />
til alt muligt andet. Den er nemlig udrustet<br />
med kraftige transistorer, som kan klare en<br />
strømstyrke på 10 ampere, og det betyder,<br />
at man for eksempel kan bruge kassen til<br />
at styre en motor. Så er det bare at finde<br />
på noget at bruge det til. ■<br />
Var det noget med en fjernstyret IKEA-lampe? Så er det bare med at kigge på<br />
www.vagrearg.org.<br />
It på ho’det<br />
Dingenoter, dippedutter og andre digitale<br />
dimser. <strong>Prosa</strong>bladet vender it på hovedet og<br />
tager et skævt blik på grænselandet mellem<br />
computere og den fysiske verden.