HF-ENKELTFAG - KVUC
HF-ENKELTFAG - KVUC
HF-ENKELTFAG - KVUC
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Lars Klewe<br />
<strong>HF</strong>-<strong>ENKELTFAG</strong><br />
– kursisternes baggrund og valg af uddannelse efter hf samt<br />
en sammenligning mellem hf-enkeltfag og 2-årig hf<br />
Københavns VUC<br />
og Danmarks Pædagogiske Universitet
Lars Klewe<br />
Hf-enkeltfag<br />
– kursisternes baggrund og valg af uddannelse efter hf samt<br />
en sammenligning mellem hf-enkeltfag og 2-årig hf<br />
Københavns VUC<br />
og Danmarks Pædagogiske Universitet
Udgivet af Københavns VUC og<br />
Danmarks Pædagogiske Universitet,<br />
oktober 2005.<br />
Oplag: 800<br />
Yderligere eksemplarer kan rekvireres<br />
på <strong>KVUC</strong>, tlf. 8232 6600<br />
Layout: Karen Hedegaard<br />
Tryk: KLS Grafisk
Forord<br />
Hf-enkeltfag har været en del af det danske uddannelsessystem siden 1970.<br />
Gennem årene er denne del af hf-systemet blevet systematisk beskrevet i forhold til rekruttering,<br />
studieomfang og gennemførelse af Danmarks Statistik, lige som der er lavet<br />
flere undersøgelser af de studerendes motivation, udbytte af og tilfredshed med uddannelsen.<br />
Men én side er aldrig blevet systematisk beskrevet. Hvad laver hf’erne efter VUC-tiden?<br />
Hvor går de hen? Selv har vi været overbeviste om, at hf-enkeltfag var en succeshistorie<br />
om mange unge og modne studerende, som har brugt hf-enkeltfag som både en motivationsskaber<br />
og et fagligt grundlag for videregående uddannelser. Men vi har i realiteten<br />
kun gisnet om dette vigtige samfundsmæssige aspekt af vores hf-uddannelse.<br />
Derfor valgte <strong>KVUC</strong> at kontakte Danmarks Pædagogiske Universitet for ca. et år siden<br />
og aftalte rammerne for den forløbsundersøgelse, som nu er gennemført og publiceret.<br />
Søren Fersløv Andersen<br />
Forstander<br />
Københavns VUC<br />
3
INDHOLDSFORTEGNELSE<br />
Indledning ………………………………………………………………………………… 6<br />
Danmarks Statistiks oplysninger om kursisternes uddannelsesog<br />
arbejdsmarkedsplacering………………………………………………………… 7<br />
Rapportens opbygning ……………………………………………………………… 9<br />
Kapitel 1<br />
Sammenfatning af undersøgelsens resultater ………………………………………… 10<br />
Kursister med fuld hf-enkeltfag årgang 1998 …………………………………… 10<br />
Kursister med 1–7 hf-enkeltfag årgang 1998 …………………………………… 11<br />
Kursister fra de 2-årige hf-kurser årgang 1998 ………………………………… 13<br />
Kursister fra gymnasiale suppleringskurser (GSK) årgang 1998 ……………… 14<br />
Sammenligning mellem kursisterne på hf-enkeltfag på VUC<br />
og kursisterne på de 2-årige hf-kurser …………………………………………… 14<br />
Hf-enkeltfag på VUC har flere målgrupper ……………………………………… 15<br />
Kursister fra hf-kurserne sammenlignet med hf-enkeltfagskursisterne<br />
fra VUC ……………………………………………………………………………… 16<br />
Nogle afsluttende kommentarer …………………………………………………… 17<br />
Kapitel 2<br />
Fuld hf-enkeltfag årgang 1998, 1999 og 2000 ……………………………………… 19<br />
Baggrundsoplysninger ……………………………………………………………… 19<br />
Fremadrettede resultater for kursister årgang 1998 (Fuld hf-enkeltfag) ……… 24<br />
Kursister under uddannelse ………………………………………………………… 24<br />
Kursister, der ikke er under uddannelse…………………………………………… 34<br />
Kapitel 3<br />
Hf-enkeltfag 1–7 fag årgang 1998, 1999 og 2000 …………………………………… 35<br />
Baggrundsoplysninger ……………………………………………………………… 35<br />
Fremadrettede resultater for kursister årgang 1998 (1–7 hf-enkeltfag)………… 39<br />
Kursister under uddannelse ………………………………………………………… 39<br />
Kursisternes uddannelsesbaggrund før VUC har betydning for,<br />
hvor hurtigt de går i gang med en uddannelse efter hf ………………………… 40<br />
Kursister, der ikke er under uddannelse…………………………………………… 49<br />
Kapitel 4<br />
2-årig hf. Årgang 1998, 1999 og 2000 ……………………………………………… 50<br />
Baggrundsoplysninger ……………………………………………………………… 50<br />
Fremadrettede resultater for kursister årgang 1998 (2-årig hf) ………………… 53<br />
Kursister under uddannelse ………………………………………………………… 53<br />
Kursister, der ikke er under uddannelse…………………………………………… 60<br />
4
Hf-enkeltfag<br />
Kapitel 5<br />
Gymnasiale suppleringskurser (GSK) årgang 1998, 1999 og 2000 ………………… 61<br />
Baggrundsoplysninger ……………………………………………………………… 61<br />
Fremadrettede resultater for kursister årgang 1998……………………………… 64<br />
Kursister under uddannelse ………………………………………………………… 64<br />
Kursister, der ikke er under uddannelse…………………………………………… 70<br />
Kapitel 6<br />
Hf-enkeltfag, 2årige hf-kurser og gymnasiale supleringskurser (GSK)<br />
har forskellige målgrupper ……………………………………………………………… 71<br />
Kursisternes aldersfordeling ………………………………………………………… 71<br />
Kursisternes højeste fuldførte uddannelse inden VUC…………………………… 72<br />
Hvor mange kursister går i gang med en uddannelse efter hf/GSK?…………… 74<br />
Kursisternes valg af uddannelse efter hf/GSK …………………………………… 76<br />
Bilag 1<br />
Kursisternes uddannelses- og arbejdsmarkedsplacering efter hf/GSK.<br />
Årgang 1999 ………………………………………………………………………… 84<br />
Bilag 2<br />
Kursisternes uddannelses- og arbejdsmarkedsplacering efter hf/GSK.<br />
Årgang 2000 ………………………………………………………………………… 97<br />
Bilag 3<br />
En sammenligning af uddannelsesvalgene for årgang 1998, 1999 og 2000…… 111<br />
5
Indledning<br />
I januar 2005 aftalte Danmarks Pædagogiske Universitet (DPU) med Københavns VUC,<br />
at DPU gennemførte en undersøgelse af, hvad der senere sker med hf-enkeltfagskursisterne<br />
og de kursister på Københavns VUC, der har gennemført gymnasiale suppleringskurser<br />
(GSK), med hensyn til uddannelses- og arbejdsmarkedsplacering. For at have et<br />
sammenligningsgrundlag blev det besluttet ikke blot at undersøge, hvordan det går med<br />
kursisterne fra Københavns VUC, men også at inddrage hf-enkeltfagskursisterne fra<br />
resten af landet samt alle kursister i hele landet, der går på de 2-årige hf-kurser.<br />
I forbindelse med gennemførelsen af undersøgelsen indledte DPU et samarbejde med Danmarks<br />
Statistik om levering af statistiske oplysninger om kursisterne. Det viste sig, at<br />
Danmarks Statistik ikke har indberetninger om GSK-kursisterne, hvorfor det blev nødvendigt,<br />
at Københavns VUC leverede CPR-numre på GSK-kursister til Danmarks Statistik.<br />
Da det desuden viste sig, at VUC Århus var interesseret i at medvirke i undersøgelsen,<br />
er der ligeledes til Danmarks Statistik leveret CPR-numre på GSK-kursister fra<br />
VUC Århus.<br />
I undersøgelserne indgår baggrundsdata om kursisterne (kursisternes alder, køn, etnisk<br />
baggrund, højeste fuldførte uddannelse før hf/GSK samt forældrenes uddannelse) og fremadrettede<br />
data om kursisternes uddannelses- og arbejdsmarkedsplacering efter hf/GSK.<br />
Der indgår tre årgange i undersøgelserne. I nedenstående oversigt er vist, hvor mange<br />
personer, der indgår i undersøgelserne.<br />
Årgang 1998 1 Årgang 1999 Årgang 2000<br />
Fuld hf-enkeltfag, Københavns VUC 161 175 164<br />
Fuld hf-enkeltfag, resten af landet 923 1.007 962<br />
2-årig hf, hele landet 4.939 4.232 3.957<br />
Hf-enkeltfag 1–7 fag, men ikke 1.556 1.608 1.609<br />
eksamensbevis, Københavns VUC<br />
Hf-enkeltfag 1–7 fag, men ikke 16.251 16.326 16.452<br />
eksamensbevis, resten af landet<br />
GSK, Københavns og Århus VUC 656 592 559<br />
1 Ved årgang 1998, 1999 og 2000 forstås de kursister, der forlod hf/GSK i henholdsvis sommeren 1998, 1999 og 2000.<br />
6
Hf-enkeltfag<br />
Ved kursister med fuld hf-enkeltfag forstås kursister, der forlod hf i henholdsvis sommeren<br />
1998, 1999 og 2000 med en bestået fuld hf. Ved kursister med 1–7 hf-enkeltfag forstås<br />
kursister, der på de givne tidspunkter har bestået mellem 1 og 7 hf-enkeltfag, men<br />
som ikke har eksamensbevis på en fuld hf-eksamen.<br />
Hver af de tre årgange er blevet fulgt fra det tidspunkt, de forlod hf/GSK til sommeren<br />
2003. Det vil sige, at undersøgelsen for 1998-årgangen omfatter data fra 1998, 1999,<br />
2000, 2001, 2002 og 2003. Det vil sige, at kursisterne fra denne årgang er fulgt op til<br />
5 år efter hf/GSK. De øvrige to årgange er det kun muligt at følge i op til henholdsvis 4<br />
år og 3 år.<br />
Ved sammenligninger mellem fordelinger for kursisterne fra henholdsvis Københavns<br />
VUC og resten af landet er der i nogle tilfælde anvendt statistiske test. Der er overalt anvendt<br />
dobbeltsidede test gennemført på sædvanligt 5% niveau. P-værdierne fremkommer<br />
for eksempel ved at sammenligne, hvor mange af de kursister fra henholdsvis Københavns<br />
VUC og resten af landet, der er under uddannelse på et givet tidspunkt, som<br />
på dette tidspunkt er i gang med en akademisk uddannelse og hvor mange, der ikke er<br />
i gang med en akademisk uddannelse.<br />
En sammenligning mellem hf-kursisterne fra Københavns VUC og resten af landet åbner<br />
naturligvis mulighed for mange fortolkninger, som ikke kan afklares med de foreliggende<br />
undersøgelser. Det er for eksempel ikke muligt ud fra undersøgelserne at sige, i<br />
hvor høj grad resultaterne fra Københavns VUC skyldes Københavns VUCs placering i<br />
et storbyområde, og i hvor høj grad de er specielle for netop Københavns VUC.<br />
Ved analyserne viste det sig, at der ikke var nævneværdige forskelle på resultaterne for<br />
de tre årgange med hensyn til kursisternes uddannelses- og arbejdsmarkedsplacering efter<br />
hf/GSK. Resultaterne for årgang 1999 og årgang 2000 kan siges at validere resultaterne<br />
for årgang 1998. De resultater, der præsenteres for årgang 1998, er dermed ikke<br />
udtryk for et enkelt års udsving, men ser ud til at tegne et relativt stabilt mønster. Da en<br />
detaljeret præsentation af resultaterne vedrørende kursisternes uddannelses- og arbejdsmarkedsplacering<br />
for årgang 1999 og årgang 2000 i høj grad ville virke som en gentagelse<br />
af præsentationen af resultaterne for årgang 1998, vil resultaterne vedrørende kursisternes<br />
uddannelses- og arbejdsmarkedsplacering for årgang 1999 og årgang 2000 derfor<br />
kun blive bragt som bilag (bilag 1 og 2). I bilag 3 findes oversigtstabeller, hvor man<br />
kan sammenligne kursisternes uddannelsesvalg for alle tre årgange.<br />
Danmarks Statistiks oplysninger om kursisternes uddannelsesog<br />
arbejdsmarkedsplacering<br />
Uddannelsesplacering<br />
I rapporten præsenteres resultater vedrørende kursisternes uddannelsesplacering før<br />
hf/GSK og efter hf/GSK. Man skal ved læsningen af rapporten være opmærksom på, at<br />
7
INDLEDNING<br />
Danmarks Statistik som nævnt ikke får indberetninger om personer, der går på GSK. Det<br />
er derfor ikke muligt at se, om nogle kursister eventuelt har gået på GSK før eller efter<br />
GSK. Man skal desuden være opmærksom på, at der med hensyn til kursisternes uddannelsesplacering<br />
i Danmarks Statistiks tal kun indgår ‘ordinære’ uddannelser. Da hf-enkeltfag<br />
af Danmarks Statistik ikke defineres som en ordinær uddannelse, vil det derfor<br />
heller ikke af tallene være muligt at se, om der for eksempel er nogle kursister, der efterfølgende<br />
går på hf-enkeltfag. Sådanne kursister vil i denne rapport figurere som enten<br />
beskæftige, ledige eller uden for arbejdsmarkedet, men vil altså godt samtidig kunne gå<br />
på hf-enkeltfag.<br />
Danmarks Statistik anvender med hensyn til personers uddannelsesplacering<br />
følgende kategorier:<br />
Grundskole<br />
Forberedende uddannelser<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb<br />
Almengymnasiale uddannelser<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Bacheloruddannelser<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Forskeruddannelser<br />
Forberedende uddannelser dækker over almene forløb og erhvervsrettede forløb.<br />
Almengymnasiale uddannelser dækker over det 3-årige almene gymnasium samt hf.<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser dækker over htx og hhx.<br />
Kategorien erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb kaldtes tidligere erhvervsfaglige uddannelser<br />
og dækker over det erhvervsfaglige uddannelsesområde. Det omfatter blandt<br />
andet erhvervsfaglige skoleforløb, EUD (merkantile og tekniske erhvervsuddannelser),<br />
gartner-, husholdnings-, landsbrugs- og søfartsuddannelser, social- og sundhedsuddannelser<br />
(SOSU), tf-kurser (værkstedskurser) og fra 1997 den pædagogiske grunduddannelse<br />
(pgu).<br />
Korte videregående uddannelser er uddannelser, hvor optagelseskravet blandt andet er,<br />
at eleverne har gennemført en erhvervsuddannelse eller tilsvarende. For eksempel kræver<br />
optagelse på en uddannelse som jordbrugsteknolog, at eleven har en erhvervsuddannelse<br />
som væksthusgartner, produktionsgartner, anlægsgartner eller en landbrugsuddannelse.<br />
Korte videregående uddannelser har som regel en varighed af 2 år.<br />
Mellemlange videregående uddannelser foregår på pædagogiske, socialfaglige, sundhedsfaglige<br />
samt tekniske og merkantile MVU-institutioner. Uddannelsernes varighed er ty-<br />
8
Hf-enkeltfag<br />
pisk på 3–4 år. Uddannelserne til folkeskolelærer, pædagog, sygeplejerske og socialrådgiver<br />
er for eksempel mellemlange videregående uddannelser.<br />
Som det ses, skelner Danmarks Statistik mellem bacheloruddannelser og lange videregående<br />
uddannelser. Det skyldes, at det ikke er alle lange videregående uddannelser, der<br />
har en bachelordel. Det gælder for eksempel medicinstudiet. Både når der er tale om en<br />
bacheloruddannelse og en lang videregående uddannelse, drejer det sig dog om en akademisk<br />
uddannelse.<br />
Da det viste sig, at der er meget få personer placeret i kategorien forskeruddannelser, er<br />
denne kategori i de fleste tilfælde slået sammen med kategorien lange videregående uddannelser.<br />
Arbejdsmarkedsplacering<br />
Med hensyn til arbejdsmarkedsplacering er personerne opgjort i disse kategorier:<br />
Beskæftigede<br />
Ledige<br />
Uden for arbejdsstyrken<br />
Uden for arbejdsstyrken omfatter blandt andet personer under uddannelsesforanstaltning,<br />
aktivering, revalidering, på barselsdagpenge eller kontanthjælp samt personer, der<br />
er pensionerede.<br />
Rapportens opbygning<br />
Rapporten består af nedenstående seks dele:<br />
– Kapitel 1 indeholder en kort sammenfatning af de vigtigste resultater af undersøgelserne.<br />
– I kapitel 2 redegøres for kursister med fuld hf-enkeltfag fra henholdsvis Københavns<br />
VUC og resten af landet, mens der i kapitel 3 redegøres for kursister med 1–7 enkeltfag<br />
fra henholdsvis Københavns VUC og resten af landet.<br />
– Af kapitel 4 fremgår resultaterne for alle landets kursister på de 2-årige hf-kurser.<br />
– I kapitel 5 præsenteres resultaterne for GSK-kursisterne fra Københavns VUC og VUC<br />
Århus.<br />
– Endelig redegøres i kapitel 6 for nogle forskelle på de populationer, der indgår i undersøgelserne.<br />
9
Kapitel 1<br />
Sammenfatning af undersøgelsens<br />
resultater<br />
Overordnet set viser undersøgelsen, at der er stor forskel på de målgrupper, som tiltrækkes<br />
af henholdsvis hf-enkeltfag på VUC, den 2-årige hf og de gymnasiale suppleringskurser<br />
(GSK).<br />
I det følgende redegøres i kort form for undersøgelsens hovedresultater for hver af de populationer,<br />
som undersøgelsen omfatter. Efterfølgende redegøres for nogle resultater vedrørende<br />
forskelle på målgrupperne for henholdsvis hf-enkeltfag, den 2-årige hf og GSK.<br />
Både med hensyn til baggrundsfaktorer og kursisternes uddannelsesvalg er der som nævnt<br />
ikke nævneværdige forskelle på årgang 1998, 1999 og 2000. I det følgende gengives derfor<br />
kun resultater for 1998-årgangen.<br />
Da undersøgelsen viser, at langt de fleste hf/GSK-kursister tilmelder sig enten mellemlange<br />
videregående uddannelser eller akademiske uddannelser, og da kun nogle af kursisterne<br />
tilmelder sig disse uddannelser umiddelbart efter hf/GSK, så er 5 år ikke et tilstrækkeligt<br />
langt tidsperspektiv, hvis man skal sige noget om, hvor mange kursister, der<br />
gennemfører en bestemt uddannelse.<br />
Kursister med fuld hf-enkeltfag årgang 1998<br />
Overskriften dækker over de kursister, der forlod VUC med en fuld hf-eksamen i sommeren<br />
1998.<br />
Med hensyn til baggrundsfaktorer er der følgende forskelle på kursister med en fuld hfenkeltfagseksamen<br />
fra henholdsvis Københavns VUC og resten af landet:<br />
– Andelen af mænd er noget større på Københavns VUC (36%) sammenlignet med kursisterne<br />
i resten af landet (29%).<br />
– Der er lidt færre af kursisterne fra Københavns VUC (8%), der er i aldersgruppen 40<br />
år og derover sammenlignet med kursisterne i resten af landet (17%).<br />
– Der er betydeligt flere af kursisterne fra Københavns VUC (47%), der har forældre<br />
med en mellemlang eller en lang videregående uddannelse sammenlignet med kursisterne<br />
i resten af landet (18%).<br />
Hvor mange er under uddannelse?<br />
Med hensyn til fremadrettede oplysninger er der temmelig stor forskel på, hvor mange<br />
10
Hf-enkeltfag<br />
kursister fra henholdsvis Københavns VUC og resten af landet, der er under uddannelse<br />
på de forskellige tidspunkter. Allerede 4 måneder efter hf-eksamen er der flere af kursisterne<br />
fra Københavns VUC (57%), der er under uddannelse, end kursister i resten af landet<br />
(47%).<br />
Denne forskel holder sig gennem hele perioden, men er især markant i 2002 og 2003,<br />
hvor der er betydeligt flere af kursisterne fra Københavns VUC (henholdsvis 65% og<br />
56%) end i resten af landet (henholdsvis 45% og 35%), der er under uddannelse.<br />
Hvilke uddannelser vælges?<br />
De kursister med en fuld hf, der kommer under uddannelse, vælger i langt overvejende<br />
grad enten mellemlange uddannelser eller akademiske uddannelser. For eksempel ses det,<br />
at der blandt de kursister fra Københavns VUC, der var i gang med en uddannelse fire<br />
måneder efter hf-eksamen, var 93%, der valgte én af disse uddannelser. Det tilsvarende<br />
procenttal for kursisterne i resten af landet er 79%.<br />
Der er med hensyn til uddannelsesvalg nogle gennemgående forskelle på kursisterne med<br />
fuld hf-eksamen fra henholdsvis Københavns VUC og resten af landet.<br />
Der er således hen over årene markant flere af kursisterne fra Københavns VUC, der går<br />
i gang med en akademisk uddannelse sammenlignet med kursisterne i resten af landet.<br />
Umiddelbart efter hf var det 60% af kursisterne fra Københavns VUC, der gik i gang<br />
med en akademisk uddannelse, mens det samme kun gælder 40% af kursisterne i resten<br />
af landet. 5 år efter i 2003 var 60% af de kursister fra Københavns VUC, der var under<br />
uddannelse, i gang med en akademisk uddannelse. Det tilsvarende tal for resten af landet<br />
er 43%.<br />
Der er omvendt klart flere af kursisterne fra resten af landet, der hen over årene går i<br />
gang med en mellemlang videregående uddannelse sammenlignet med kursisterne fra Københavns<br />
VUC.<br />
Man kan altså konstatere, at kursisterne fra Københavns VUC i højere grad end kursisterne<br />
i resten af landet søger ind på akademiske uddannelser, mens der er færre, der søger<br />
ind på mellemlange videregående uddannelser. Det gælder som nævnt ikke blot årgang<br />
1998, men også årgang 1999 og årgang 2000.<br />
Med hensyn til kursisternes mere specifikke uddannelsesvalg, så er de foretrukne mellemlange<br />
uddannelser pædagogiske uddannelser og sundhedsuddannelser. Med hensyn til<br />
akademiske uddannelser er det især humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser,<br />
der vælges. Det gælder såvel kursisterne fra Københavns VUC som kursisterne i<br />
resten af landet.<br />
Kursister med 1–7 hf-enkeltfag årgang 1998<br />
Overskriften refererer til de kursister, der i sommeren 1998 forlod VUC med 1 til 7 beståede<br />
hf-enkeltfag, men uden et eksamensbevis med en fuld hf.<br />
11
KAPITEL 1. Sammenfatning af undersøgelsens resultater<br />
Med hensyn til baggrundsfaktorer er der følgende forskelle på kursister med 1–7 enkeltfag<br />
fra henholdsvis Københavns VUC og resten af landet:<br />
– Andelen af mænd er noget større på Københavns VUC (33%) sammenlignet med resten<br />
af landet (26%).<br />
– Der er markant færre af kursisterne fra Københavns VUC (12%), der er i aldersgruppen<br />
40 år og derover sammenlignet med kursisterne i resten af landet (37%).<br />
– Der er markant flere af kursisterne fra Københavns VUC (37%), der har en gymnasial<br />
uddannelse som højeste fuldførte uddannelse før VUC sammenlignet med kursisterne<br />
i resten af landet (18%).<br />
Hvor mange er under uddannelse?<br />
Der er også for kursisterne uden en fuld hf-eksamen temmelig stor forskel på, hvor mange<br />
kursister fra henholdsvis Københavns VUC og resten af landet, der er under uddannelse<br />
på de forskellige tidspunkter. Umiddelbart efter at have forladt VUC er der flere af kursisterne<br />
fra Københavns VUC (36%), der er under uddannelse, end af kursister i resten<br />
af landet (22%). Denne forskel holder sig op gennem årene til og med 2003.<br />
Hvilke uddannelser vælges?<br />
De kursister, der kommer under uddannelse, vælger typisk mellemlange uddannelser eller<br />
akademiske uddannelser. Blandt de kursister fra Københavns VUC, der var i gang<br />
med en uddannelse fire måneder efter VUC, valgte 76% én af disse uddannelser. Det tilsvarende<br />
procenttal er for kursister i resten af landet 67%. Andelen af kursister, der går<br />
i gang med én af disse uddannelser er stigende over tid. 5 år efter VUC i 2003 var 88%<br />
af de kursister fra Københavns VUC, der var under uddannelse, indskrevet på en mellemlang<br />
videregående uddannelse eller en akademisk uddannelse. For kursisterne i resten af<br />
landet er det tilsvarende procenttal 83%.<br />
Der er den forskel på kursisterne fra henholdsvis Københavns VUC og kursisterne i resten<br />
af landet, at der er klart flere af kursisterne fra Københavns VUC der på et tidspunkt<br />
går i gang med en akademisk uddannelse. 4 måneder efter VUC er således 47% af de<br />
kursister fra Københavns VUC, der var i gang med en uddannelse, i gang med en akademisk<br />
uddannelse, mens det samme kun gælder 29% af kursisterne i resten af landet.<br />
5 år efter VUC var 61% af kursisterne fra Københavns VUC i gang med en akademisk<br />
uddannelse, mens det samme kun gælder 42% af kursisterne i resten af landet.<br />
Man kan altså konstatere, at kursisterne uden en fuld hf-eksamen fra Københavns VUC<br />
i højere grad er tilbøjelige til at vælge en akademisk uddannelse sammenlignet med kursisterne<br />
uden en fuld hf-eksamen fra resten af landet.<br />
Med hensyn til de mellemlange videregående uddannelser er det især pædagogiske uddannelser<br />
og sundhedsuddannelser, kursisterne vælger. Det gælder såvel kursisterne fra<br />
Københavns VUC som kursisterne i resten af landet.<br />
Med hensyn til akademiske uddannelser er det især humanistiske og samfundsvidenska-<br />
12
Hf-enkeltfag<br />
belige uddannelser samt i noget mindre omfang naturvidenskabelige uddannelser og<br />
sundhedsuddannelser, kursister vælger. Dette gælder såvel kursisterne fra Københavns<br />
VUC som kursisterne i resten af landet.<br />
Kursister fra de 2-årige hf-kurser årgang 1998<br />
Med hensyn til baggrundsfaktorer kan man om kursisterne på de 2-årige hf-kurser konstatere,<br />
at:<br />
– Der er en skæv kønsfordeling, idet 71% af kursisterne er kvinder.<br />
– Der er en lille aldersspredning, idet stort set alle kursisterne er i aldersgruppen 17 til<br />
29 år.<br />
– 9 ud af 10 kursister ikke har gennemført en uddannelse ud over grundskolen, før de<br />
begyndte på hf. 2<br />
– Kursisterne udgør en blandet målgruppe med hensyn til forældrenes uddannelsesmæssige<br />
baggrund. Et flertal af kursisterne har forældre, hvis højeste fuldførte uddannelse<br />
er grundskolen eller et erhvervsfagligt praktik- og hovedforløb, men mange (29%) har<br />
forældre med en mellemlang eller en lang videregående uddannelse.<br />
Hvor mange er under uddannelse?<br />
Relativt få af kursisterne fra de 2-årige hf kurser (19%) gik i gang med en uddannelse i<br />
1998 umiddelbart efter hf. 1 år efter er dette tal dog steget til 39%. Andelen af kursister,<br />
der er under uddannelse topper i 2001 (3 år efter hf), hvor 62% var under uddannelse.<br />
Hvilke uddannelser vælges?<br />
Det er temmelig forskelligt, hvilke uddannelser kursisterne fra de 2-årige hf kurser går i<br />
gang med umiddelbart efter hf. Blandt de kursister, der var under uddannelse i 1998, gik<br />
28% i gang med en mellemlang videregående uddannelse, mens 22% gik i gang med en<br />
akademisk uddannelse. Lidt overraskende gik 21% i gang med en erhvervsgymnasial uddannelse,<br />
mens 16% gik i gang med et erhvervsfagligt praktik- og hovedforløb. 9% var<br />
i gang med en kort videregående uddannelse.<br />
Hen over årene er der flere og flere, der er tilmeldt enten en mellemlang videregående<br />
uddannelse eller en akademisk uddannelse. 5 år efter hf i 2003 er der således 55% af de<br />
kursister, der var under uddannelse, der var indskrevet på en mellemlang videregående<br />
uddannelse, mens 24% var indskrevet på en akademisk uddannelse.<br />
Man kan altså konstatere, at kursisterne fra de 2-årige hf-kurser generelt er mindre tilbøjelige<br />
til at vælge akademiske uddannelser sammenlignet med hf-enkeltfagskursisterne<br />
fra VUC. Omvendt er de mere tilbøjelige til at vælge mellemlange videregående uddannelser.<br />
2 En tidligere undersøgelse af 1997-årgangen viser dog, at en femtedel af alle kursisterne fra de 2-årige hf kurser<br />
har en afbrudt gymnasial uddannelse bag sig, før de begynder på det 2-årige hf. (Lars Klewe: Elever fra Frederiksberg<br />
<strong>HF</strong> – dimittender, afbrydere og ikke mødte fra årgang 1997, Danmarks Pædagogiske Universitet 2001).<br />
13
KAPITEL 1. Sammenfatning af undersøgelsens resultater<br />
Med hensyn til mellemlange videregående uddannelser er det især pædagogiske uddannelser<br />
og til dels sundhedsuddannelser, der tiltrækker kursisterne fra de 2-årige hf-kurser.<br />
Med hensyn til de akademiske uddannelser er det især humanistiske og samfundsvidenskabelige<br />
uddannelser, der tiltrækker kursisterne fra de 2-årige hf-kurser.<br />
Kursister fra gymnasiale suppleringskurser (GSK) årgang 1998<br />
Med hensyn til baggrundsfaktorer kan man om GSK-kursisterne konstatere, at:<br />
– Der er en skæv kønsfordeling, idet 67% af kursisterne er kvinder.<br />
– Der en meget lille aldersspredning blandt kursisterne, idet 91% er i alderen 20 til 29<br />
år.<br />
– Langt den overvejende del af kursisterne har ikke, ud over en gymnasial uddannelse,<br />
gennemført andre uddannelser før GSK.<br />
– 9% af kursisterne har et erhvervsfagligt praktik- og hovedforløb, en kort, mellemlang<br />
eller en akademisk uddannelse som højeste fuldførte uddannelse. Disse kursister er altså<br />
ikke startet på GSK umiddelbart efter en gymnasial uddannelse.<br />
– Halvdelen af kursisterne har forældre med enten en mellemlang videregående uddannelse<br />
eller en lang videregående uddannelse.<br />
Hvor mange er under uddannelse?<br />
De fleste (65%) af GSK-kursisterne gik i gang med en uddannelse umiddelbart efter GSK.<br />
Allerede året efter i 1999 er dette tal steget til 79%.<br />
Hvilke uddannelser vælges?<br />
Der er ingen tvivl om, hvilke uddannelser GSK-kursisterne går efter. Umiddelbart efter<br />
GSK er næsten fire femtedele af de kursister (78%), der var under uddannelse, i gang<br />
med en akademisk uddannelse. Efter 5 år i 2003 er det ligeledes 78% af GSK-kursisterne,<br />
der var i gang med en akademisk uddannelse. Næsten alle øvrige var på dette tidspunkt<br />
i gang med en mellemlang videregående uddannelse.<br />
Med hensyn til akademiske uddannelser er det især samfundsvidenskabelige uddannelser,<br />
naturvidenskabelige uddannelser og jordbrugsvidenskabelige uddannelser, som tiltrækker<br />
GSK- kursisterne, mens færre vælger humanistiske uddannelser.<br />
Sammenligning mellem kursisterne på hf-enkeltfag på VUC<br />
og kursisterne på de 2-årige hf-kurser<br />
I kapitel 6 er der for årgang 1998 foretaget en sammenligning mellem kursisterne på<br />
henholdsvis hf-enkeltfag, på de 2-årige hf-kurser og på GSK med hensyn til alder, uddannelsesbaggrund<br />
og valg af uddannelse efter hf. Der redegøres i dette kapitel kun for<br />
hf-enkeltfag i resten af landet og for 2-årig hf. Med hensyn til forskelle mellem hf-enkeltfag<br />
på Københavns VUC og hf-enkeltfag i resten af landet henvises til kapitel 2 og<br />
3.<br />
14
Hf-enkeltfag<br />
Hf-enkeltfag på VUC har flere målgrupper<br />
Sammenligner man aldersfordelingen for de kursister i resten af landet, der i sommeren<br />
1998 forlod VUC med en fuld hf-eksamen, med aldersfordelingen for de kursister i resten<br />
af landet, der forlod VUC med 1–7 hf-enkeltfag, ses en markant forskel. Kursisterne med<br />
en fuld hf-eksamen er gennemgående yngre end kursisterne med 1–7 hf-enkeltfag. Blandt<br />
de sidstnævnte kursister er 37% af kursisterne 40 år eller derover. Det samme gælder<br />
kun 17% af kursisterne med en fuld hf-eksamen.<br />
Også med hensyn til uddannelsesbaggrund adskiller de to grupper af kursister sig fra<br />
hinanden.<br />
Langt flere af kursisterne med en fuld hf-eksamen (66%) har grundskolen som højeste<br />
fuldførte uddannelse før VUC sammenlignet med kursisterne med 1–7 hf-enkeltfag<br />
(35%).<br />
Omvendt er der 34% af kursisterne med 1–7 hf-enkeltfag, der har en gymnasial uddannelse<br />
eller en videregående uddannelse bag sig før VUC, mens det samme kun gælder få<br />
eller 6% af kursisterne med en fuld hf-eksamen.<br />
Ser man på, hvor mange kursister, der går i gang med en uddannelse umiddelbart efter<br />
at have forladt VUC i 1998, ses også en klar forskel på de to grupper af kursister. Mens<br />
knap halvdelen af kursisterne med en fuld hf-eksamen går i gang med en uddannelse<br />
umiddelbart efter hf, så gælder dette kun knap en fjerdedel af kursisterne med 1–7 hfenkeltfag.<br />
Denne forskel ses også i de efterfølgende år. To år efter hf i 2000 er 63% af<br />
kursisterne med en fuld hf i gang med en uddannelse, mens det samme kun gælder 36%<br />
af kursisterne med 1–7 hf-enkeltfag.<br />
Ses der på de to gruppers valg af uddannelse umiddelbart efter hf, så er der ligeledes nogen<br />
forskel på de to gruppers uddannelsesvalg, idet procentvis flere af kursisterne med<br />
en fuld hf-eksamen er i gang med en akademisk eksamen i 1998 (39%) sammenlignet<br />
med kursisterne med 1–7 hf-enkeltfag (28%). Omvendt er flere af kursisterne med 1–7<br />
hf-enkeltfag på dette tidspunkt i gang med en forberedende uddannelse eller et erhvervsfagligt<br />
praktik- og hovedforløb (22%) sammenlignet med kursisterne med en fuld hf-eksamen<br />
(8%). Der er procentvis lige mange blandt de to grupper af kursister, der i 1998<br />
var i gang med en mellemlang videregående uddannelse.<br />
Forskellen med hensyn til valg af en akademisk uddannelse udjævner sig dog over tid. 5<br />
år efter hf i 2003 er der lige mange blandt de to grupper af kursister, der er i gang med<br />
en uddannelse, som er i gang med en akademisk uddannelse.<br />
Et bud på en fortolkning af ovenstående resultater kan være, at der hvad angår hf-enkeltfagskursisterne<br />
på VUC er tale om i hvert fald disse tre målgrupper:<br />
1. Kursister med en fuld hf-eksamen er i mange tilfælde kursister, der kommer til VUC<br />
med en plan om at gennemføre en fuld hf-eksamen. For nogles vedkommende allerede<br />
fra starten med ønske om at blive optaget på en bestemt uddannelse. Disse kursi-<br />
15
KAPITEL 1. Sammenfatning af undersøgelsens resultater<br />
ster er gennemgående yngre end kursisterne med 1–7 hf-enkeltfag, men noget ældre<br />
end kursisterne fra de 2-årige hf-kurser. De har i langt de fleste tilfælde grundskolen<br />
eller et erhvervsfagligt praktik- og hovedforløb som højeste fuldførte uddannelse, før<br />
de begynder på VUC. De går hurtigere i gang med en uddannelse efter at have forladt<br />
VUC sammenlignet med kursister med 1–7 hf-enkeltfag.<br />
Kursister med 1–7 hf-enkeltfag er som nævnt gennemgående noget ældre end kursisterne<br />
med en fuld hf-eksamen. Mange af disse kursister har en gymnasial uddannelse eller<br />
en videregående uddannelse som højeste fuldførte uddannelse, før de kommer til VUC.<br />
Disse kursister har i mange tilfælde ikke brug for en fuld hf-eksamen og kan opdeles i<br />
to målgrupper:<br />
2. Det kan dreje sig om kursister, der på et tidspunkt i deres liv ønsker at foretage et<br />
sporskifte med hensyn til arbejde og dermed uddannelse. De har derfor behov for en<br />
opgradering inden for bestemte fag med henblik på at blive optaget på bestemte uddannelser.<br />
3. Det kan dreje sig om kursister, der tilmelder sig bestemte fag af ren og skær interesse<br />
og ikke med henblik på videre uddannelse. Denne gruppe af kursister er formentlig<br />
ikke helt lille. En tidligere spørgeskemaundersøgelse viste således, at 40% af hf-enkeltfagskursisterne<br />
som motiv for at tilmelde sig bestemte fag angav, at faget ikke var<br />
nødvendigt for deres fortsatte uddannelse, men at faget interesserede dem. 3<br />
Det forhold, at kursister med 1–7 hf-enkeltfag består af disse to målgrupper, er formentlig<br />
forklaringen på, at langt færre af disse kursister senere hen kommer under uddannelse<br />
sammenlignet med ikke blot kursister med en fuld hf-enkeltfagseksamen, men også<br />
sammenlignet med kursisterne fra de 2-årige hf-kurser.<br />
Kursister fra hf-kurserne sammenlignet med<br />
hf-enkeltfagskursisterne fra VUC<br />
Med hensyn til baggrundsfaktorer er der følgende forskelle på kursisterne fra de 2-årige<br />
hf-kurser og hf-enkeltfagskursisterne fra VUC:<br />
– Omkring halvdelen af kursisterne fra de 2-årige hf-kurser er i aldersgruppen 17–19<br />
år, mens det er meget sjældent at se kursister i denne aldersgruppe på hf-enkeltfag på<br />
VUC. Der er desuden på de 2-årige hf-kurser stort set ingen kursister på 30 år og derover.<br />
4<br />
3 Lars Klewe: Frafald fra undervisningen og fravalg af prøver på avu og hf-enkeltfag, Danmarks Pædagogiske<br />
Universitet, 2002.<br />
4 Det kan i øvrigt nævnes, at kursisterne på de 2-årige hf-kurser aldersmæssigt også adskiller sig fra eleverne på<br />
gymnasierne. En opgørelse fra Danmarks Statistik pr. 1. januar 2000 viser således, at halvdelen af eleverne på<br />
landets gymnasier (sprogligt og matematisk gymnasium) på dette tidspunkt var 16 år. Elever i denne aldersgruppe<br />
findes slet ikke på de 2-årige hf-kurser (På vej mod et nyt hf. Udspil til en reform. Resultater af hf-evalueringsgruppens<br />
arbejde 2. del. Uddannelsesstyrelsens temahæfteserie nr. 31 – 2001).<br />
16
Hf-enkeltfag<br />
– 9 ud af 10 kursister fra de 2-årige hf-kurser har grundskolen som højeste fuldførte uddannelse<br />
før hf, mens dette gælder betydeligt færre af hf-enkeltfagskursisterne fra VUC.<br />
Med hensyn til fremadrettede oplysninger, så er der en markant forskel på kursisterne<br />
fra henholdsvis de 2-årige hf-kurser og de kursister fra VUC, der har en fuld hf-enkeltfagseksamen.<br />
Langt færre af kursisterne fra de 2-årige hf-kurser går i gang med en uddannelse<br />
umiddelbart efter hf. Det drejer sig om kun 19% mod 47% af kursisterne med<br />
en fuld hf-eksamen fra VUC. Denne forskel udjævner sig dog over tid. En anden forskel<br />
er, at en femtedel af de kursister fra de 2-årige hf-kurser, der kommer under uddannelse<br />
umiddelbart efter hf, tilmelder sig en erhvervsgymnasial uddannelse, mens dette gælder<br />
meget få af hf-enkeltfagskursisterne fra VUC.<br />
Endelig er der færre af kursisterne fra de 2-årige hf-kurser, der vælger akademiske uddannelser<br />
sammenlignet med hf-enkeltfagskursisterne. Til gengæld er der flere af kursisterne<br />
fra de 2-årige hf-kurser, der vælger mellemlange videregående uddannelser.<br />
Man kan altså konstatere, at kursisterne fra de 2-årige hf-kurser er ‘langsomme startere’,<br />
men at de fleste i løbet af nogle år kommer under uddannelse. Dette er formentlig<br />
udtryk for, at mange af de relativt unge kursister fra de 2-årige hf-kurser ikke er helt afklarede<br />
om deres uddannelsesvalg, mens de går på hf og måske heller ikke umiddelbart<br />
efter hf. Herfor taler også, at en femtedel af kursisterne fra de 2-årige hf-kurser går i<br />
gang med en erhvervsgymnasial uddannelse umiddelbart efter hf.<br />
Nogle afsluttende kommentarer<br />
Som det er fremgået, har hf-enkeltfag på VUC og de 2-årige hf-kurser i vid udstrækning<br />
forskellige målgrupper. Der er dog også tale om overlappende målgrupper. Hvis man fx<br />
sammenligner aldersfordelingerne for den del af kursisterne fra VUC i resten af landet,<br />
der gennemfører en fuld hf, med aldersfordelingerne for kursisterne fra de 2-årige hfkurser,<br />
så er der nogle forskelle og ligheder med hensyn til aldersfordelingerne (jf. i øvrigt<br />
tabel 51 i kapitel 6).<br />
Blandt kursisterne på de 2-årige hf-kurser er 48% i aldersgruppen 17–19 år. Elever i denne<br />
aldersgruppe findes stort set ikke blandt kursisterne med en fuld hf-enkeltfagseksamen<br />
på VUC.<br />
Der er også den forskel, at kursister på 30 år og derover stort set ikke findes på de 2-<br />
årige hf-kurser, mens kursister på 30 år og derover udgør en stor andel af kursisterne<br />
med en fuld hf-enkeltfagseksamen fra VUC (omkring 35%).<br />
Den nævnte overlapning i de aldersmæssige målgrupper består i, at en meget stor andel<br />
af kursisterne på såvel de 2-årige hf-kurser som af kursisterne med en fuld hf-enkeltfagseksamen<br />
fra VUC er i aldersgruppen 20–29 år. Det drejer sig om henholdsvis 51%<br />
og 62% af kursisterne.<br />
Det er interessant i lyset af, at der er ved at ske en udvikling i retning af, at flere og fle-<br />
17
KAPITEL 1. Sammenfatning af undersøgelsens resultater<br />
re VUC’er fremover formentlig får mulighed for at tilbyde 2-årige hf-kurser, som tidligere<br />
kun er blevet udbudt på de 2-årige hf-kurser uden for VUC’s regi. For VUC skulle<br />
dette ikke umiddelbart udgøre et problem, idet én af målgrupperne på VUC netop udgøres<br />
af kursister, der fra starten sigter mod en fuld hf.<br />
Hvordan ser det så ud for de 2-årige hf-kurser uden for VUC’s regi? Først skal det indskydes,<br />
at de 2-årige hf-kurser ikke blot har én aldersmæssig målgruppe, men to. Man<br />
kunne tale om disse to:<br />
1. Den første målgruppe er de 48% helt unge mellem 17 og 19 år, der kommer mere eller<br />
mindre direkte fra folkeskolen. Mange af disse unge er ikke helt afklarede med<br />
hensyn til ønsker om uddannelse efter hf og for nogles vedkommende heller ikke afklarede,<br />
når de har færdiggjort deres hf-eksamen.<br />
2. Den anden målgruppe er de 51% lidt ældre unge, der har brugt nogle år efter folkeskolen<br />
på fx at tage ud at rejse eller at have forskelligt forefaldende arbejde. Efter nogle<br />
år finder disse kursister ud af, at de vil noget andet og søger ind på hf. Disse kursister<br />
er generelt mere afklarede og målrettede end deres yngre medkursister, og der<br />
er flere fagligt stærke kursister i denne gruppe.<br />
Man kan hævde, at denne aldersblanding på den 2-årige hf har været en styrke. De yngre<br />
kursister profiterer af at være sammen med lidt ældre og mere modne kursister, både<br />
fagligt og socialt, men uden at miste det at være en del af en ungdomskultur. Det kan i<br />
den forbindelse nævnes, at en undersøgelse blandt kursister på de 2-årige hf-kurser viste,<br />
at én af de væsentligste begrundelser for at vælge hf i stedet for det almene 3-årige<br />
gymnasium var, at eleverne på hf er ældre og mere modne. 5<br />
Hvis den nævnte udvikling i retning af, at VUC fremover vil tilbyde 2-årige hf-kurser,<br />
bliver en realitet, så kunne man forestille sig det scenario, at de 2-årige hf-kurser uden<br />
for VUC’s regi vil miste en betragtelig del af deres kursister i aldersgruppen 20–29 år,<br />
som i stedet vælger at tage en 2-årig hf på VUC. Det vil sige, at kursisterne på det 2-årige<br />
hf i fremtiden i langt højere grad end i dag vil bestå af helt unge kursister. Hvad det<br />
på længere sigt vil betyde for de 2-årige hf-kurser uden for VUC’s regi er vanskeligt at<br />
sige, men det vil i hvert fald blive et meget anderledes hf.<br />
5 På vej mod et nyt hf. Resultater af hf-evalueringsgruppens arbejde. 1. del. Uddannelsesstyrelsens temahæfteserie<br />
nr. 8 – 2001.<br />
18
Kapitel 2<br />
Fuld hf-enkeltfag årgang 1998,<br />
1999 og 2000<br />
I dette kapitel redegøres for resultaterne for de hf-kursister, der forlod VUC henholdsvis<br />
sommeren 1998, 1999 og 2000 med en fuld hf-enkeltfagseksamen. Først redegøres for<br />
nogle baggrundsoplysninger om kursisterne og derefter redegøres for fremadrettede oplysninger<br />
om kursisterne: Hvad sker der senere med kursisterne med hensyn til uddannelse<br />
og arbejdsmarkedsplacering?<br />
Baggrundsoplysningerne præsenteres for hver af de tre årgange, mens de fremadrettede<br />
oplysninger kun præsenteres for årgang 1998, jf. indledningen. Resultater for årgang<br />
1999 og årgang 2000 fremgår af bilag 1 og 2.<br />
Baggrundsoplysninger<br />
I undersøgelsen indgår baggrundsdata om kursisternes køn, alder, etnisk baggrund, højeste<br />
fuldførte uddannelse før VUC og forældrebaggrund.<br />
Andelen af mandlige og kvindelige kursister<br />
Tabel 1 viser, hvor mange kvinder og mænd, der indgår i talmaterialet.<br />
Tabel 1<br />
Kursisternes fordeling på køn for de tre årgange. Tallene er angivet i procent<br />
Københavns VUC Mænd Kvinder n<br />
1998 36 64 161<br />
1999 43 57 175<br />
2000 41 59 164<br />
Resten af landet<br />
1998 29 71 923<br />
1999 28 72 1007x<br />
2000 29 71 962<br />
For årgang 1999 og 2000 er der en mindre skæv kønsfordeling blandt kursisterne fra<br />
19
KAPITEL 2. Fuld hf-enkeltfag årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Københavns VUC sammenlignet med kursisterne i resten af landet. Der er flere mandlige<br />
kursister på Københavns VUC. Forskellene er statistisk signifikante for årgang 1999<br />
(p
Hf-enkeltfag<br />
Tabel 3<br />
Kursisternes fordeling på etnisk baggrund<br />
Københavns VUC Danskere Indvandrere Efterkommere n<br />
1998 91 7 1 161<br />
1999 88 8 3 172<br />
2000 92 5 3 159<br />
Resten af landet<br />
1998 95 5 1 910<br />
1999 95 4 1 999<br />
2000 95 4 1 940<br />
For hver årgang er etnisk baggrund uoplyst for nogle få procent af kursisterne.<br />
Der er ingen nævneværdig forskel på andelen af henholdsvis danskere, indvandrere og<br />
efterkommere på henholdsvis Københavns VUC og resten af landet. Der er lidt flere indvandrere<br />
og efterkommere på Københavns VUC, hvilket formentlig blot afspejler, at der<br />
er flest indvandrere og efterkommere i storbyer.<br />
Kursisternes højeste fuldførte uddannelse inden VUC<br />
Tabel 4 viser kursisternes højeste fuldførte uddannelse, før de begyndte på VUC.<br />
Tabel 4<br />
Kursisternes fordeling på højeste fuldførte uddannelse før VUC for de tre årgange.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
Københavns VUC 1998 1999 2000<br />
Grundskole 62 69 63<br />
Forberedende uddannelser 0 1 7<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 24 21 21<br />
Almengymnasiale uddannelser 6 4 1<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 3 0 0<br />
Korte videregående uddannelser 2 0 1<br />
Mellemlange videregående uddannelser 1 2 2<br />
Bacheloruddannelser 0 0 0<br />
Lange videregående uddannelser 0 0 1<br />
Forskeruddannelser 0 0 0<br />
Uoplyst 2 3 4<br />
I alt i procent 100 100 100<br />
n 161 175 164<br />
21
KAPITEL 2. Fuld hf-enkeltfag årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Resten af landet<br />
Grundskole 66 67 67<br />
Forberedende uddannelser 0 1 3<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 24 25 21<br />
Almengymnasiale uddannelser 1 1 1<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 0 1 1<br />
Korte videregående uddannelser 2 1 2<br />
Mellemlange videregående uddannelser 2 2 3<br />
Bacheloruddannelser 0 0 0<br />
Lange videregående uddannelser 0 0 0<br />
Forskeruddannelser 0 0 0<br />
Uoplyst 4 2 3<br />
I alt i procent 100 100 100<br />
n 923 1007x 960<br />
Der er ingen forskel på kursisterne fra Københavns VUC og kursisterne i resten af landet<br />
med hensyn til uddannelsesbaggrund, før de begyndte på hf-enkeltfag.<br />
Langt den største del af kursisterne på de tre årgange har grundskolen som højeste fuldførte<br />
uddannelse, før de begyndte på VUC.<br />
Den næststørste gruppe af kursister er kursister, der har gennemført et erhvervsfagligt<br />
praktik- og hovedforløb.<br />
Herudover er der nogle få procent, der har gennemført gymnasiale uddannelser eller kortere<br />
eller mellemlange videregående uddannelser.<br />
22
Hf-enkeltfag<br />
Kursisternes forældrebaggrund<br />
Tabel 5 viser kursisternes forældrebaggrund med hensyn til uddannelse.<br />
Tabel 5<br />
Kursisternes fordeling på forældrebaggrund for de tre årgange. Forældrenes højeste uddannelse.<br />
Tallene er angivet i procent<br />
Københavns VUC 1998 1999 2000<br />
Grundskole 11 8 14<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 29 33 23<br />
Almengymnasiale uddannelser 3 3 1<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 0 0 0<br />
Korte videregående uddannelser 7 3 4<br />
Mellemlange videregående uddannelser 23 22 27<br />
Bacheloruddannelser 0 0 0<br />
Lange videregående uddannelser 14 14 15<br />
Uoplyst 14 17 17<br />
I alt i procent 100 100 100<br />
n 161 175 164<br />
Resten af landet<br />
Grundskole 19 21 18<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 37 36 34<br />
Almengymnasiale uddannelser 1 0 2<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 0 0 0<br />
Korte videregående uddannelser 3 5 4<br />
Mellemlange videregående uddannelser 13 16 18<br />
Bacheloruddannelser 0 0 0<br />
Lange videregående uddannelser 5 4 6<br />
Uoplyst 22 18 18<br />
I alt i procent 100 100 100<br />
n 923 1007 960<br />
Det skal først bemærkes, at forældrenes højeste uddannelse er uoplyst for temmelig<br />
mange kursister.<br />
Ser man bort fra denne usikkerhed, er der for alle tre årgange en temmelig markant forskel<br />
på kursisternes forældrebaggrund på henholdsvis Københavns VUC og resten af landet.<br />
For alle tre årgange er p
KAPITEL 2. Fuld hf-enkeltfag årgang 1998, 1999 og 2000<br />
re af kursisterne i resten af landet, der har forældre, hvis højeste uddannelse er enten<br />
grundskole eller erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb.<br />
For eksempel er der blandt kursisterne årgang 1998 fra Københavns VUC 37%, der har<br />
forældre med en mellemlang eller en lang videregående uddannelse, mens dette kun gælder<br />
for 18% af kursisterne i resten af landet. Omvendt er der blandt kursisterne i resten<br />
af landet 55%, der har forældre, hvis højeste uddannelse er enten grundskolen eller erhvervsfaglige<br />
praktik- og hovedforløb, mens dette gælder 39% af kursisterne fra Københavns<br />
VUC.<br />
Generelt må man således konstatere, at Københavns VUC har klart flere kursister, der<br />
kommer fra hjem med en mellemlang eller lang videregående uddannelse, end det ses i<br />
resten af landet. Dette afspejler formentlig, at uddannelsesniveauet i storbyer generelt er<br />
højere sammenlignet med resten af landet.<br />
Fremadrettede resultater for kursister årgang 1998<br />
(Fuld hf-enkeltfag)<br />
I dette afsnit ses kun på årgang 1998, hvor Danmarks Statistik har leveret oplysninger<br />
om kursisternes uddannelses- og arbejdsmarkedsplacering på forskellige tidspunkter i perioden<br />
1998 til 2003. Det vil sige, at kursisterne er blevet fulgt op til 5 år efter afsluttet<br />
hf-eksamen.<br />
Kursister under uddannelse<br />
I dette afsnit ses kun på de kursister, der på forskellige tidspunkter i perioden 1998 til<br />
2003 var under uddannelse.<br />
Tabel 6 viser andelen af kursister, der var under uddannelse henholdsvis 4 måneder, 1<br />
år, 2 år, 3 år, 4 år og 5 år efter hf-eksamen fra VUC.<br />
24
Hf-enkeltfag<br />
Tabel 6<br />
Procentvis andel af kursister, der var henholdsvis under uddannelse og ikke under uddannelse<br />
i perioden 1998 til 2003 fordelt på Københavns VUC og resten af landet.<br />
Årgang 1998<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Under uddannelse 57 69 69 68 65 56<br />
Ikke under uddannelse 43 31 31 32 35 44<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 161 161 161 161 161 161<br />
Resten af landet<br />
Under uddannelse 47 60 63 58 45 35<br />
Ikke under uddannelse 53 40 37 42 55 65<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 923 923 923 923 923 923<br />
Der er stor forskel på, hvor mange kursister fra henholdsvis Københavns VUC og resten<br />
af landet, der er under uddannelse på de forskellige tidspunkter. Allerede 4 måneder efter<br />
hf-eksamen er der flere af kursisterne fra Københavns VUC, der er under uddannelse,<br />
end kursister i resten af landet.<br />
Denne forskel holder sig gennem hele perioden, men er især markant i efteråret 2002 og<br />
efteråret 2003, hvor der er betydeligt flere af kursisterne fra Københavns VUC end i<br />
resten af landet, der er under uddannelse.<br />
Hen imod slutningen af perioden sker der et fald i antallet af kursister fra såvel Københavns<br />
VUC som i resten af landet, der er under uddannelse. Det skyldes, at nogle kursister<br />
på disse tidspunkter har færdiggjort eller er ophørt med en uddannelse.<br />
Bortset fra år 2000 er forskellene statistisk signifikante de øvrige år (p
KAPITEL 2. Fuld hf-enkeltfag årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Kursisternes uddannelsesvalg<br />
Tabel 7 viser, hvilke uddannelser kursisterne deltog i på de forskellige tidspunkter.<br />
Tabellen omfatter kun de kursister, der er i gang med en uddannelse på de givne tidspunkter.<br />
Tabel 7<br />
Kursister under uddannelse i perioden 1998 til 2003 fordelt på uddannelser.<br />
Årgang 1998. Tallene er angivet i procent.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Forberedende uddannelser 0 1 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 0 2 5 2 5 6<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 2 0 0 0 0 0<br />
Korte videregående uddannelser 4 3 4 5 5 6<br />
Mellemlange videregående uddannelser 33 35 41 39 35 29<br />
Bacheloruddannelse 55 53 45 40 28 27<br />
Lange videregående uddannelser 5 6 5 15 28 33<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 91 111 111 109 104 90<br />
Resten af landet<br />
Forberedende uddannelser 2 1 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 6 10 12 10 9 9<br />
Erhvervsgymnasiale udd. 4 1 1 1 0 0<br />
Korte videregående uddannelser 8 9 7 5 4 2<br />
Mellemlange videregående uddannelser 39 45 48 52 50 46<br />
Bacheloruddannelser 35 30 28 24 20 20<br />
Lange videregående uddannelser 5 5 5 8 17 23<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 436 554 582 532 412 323<br />
Det skal her bemærkes, at der i løbet af perioden vil være nogle kursister, der fuldfører<br />
eller ophører med en uddannelse, mens andre kursister kommer til.<br />
De hf-enkeltfagskursister, der kommer under uddannelse, vælger typisk mellemlange uddannelser<br />
eller akademiske uddannelser (bacheloruddannelser eller lange videregående<br />
uddannelser). Blandt de kursister fra Københavns VUC, der var i gang med en uddannelse<br />
fire måneder efter hf-eksamen, valgte 93% én af disse uddannelser. Det tilsvarende<br />
procenttal er for kursister i resten af landet 79%.<br />
Det fremgår også, at der 5 år efter hf-eksamen stadig er mange kursister, der er i gang<br />
26
Hf-enkeltfag<br />
med en mellemlang videregående uddannelse eller en akademisk uddannelse. Det gælder<br />
for 89% af kursisterne fra Københavns VUC og ligeledes 89% af kursisterne i resten af<br />
landet.<br />
Der er nogle gennemgående forskelle på fordelingerne for kursisterne fra henholdsvis Københavns<br />
VUCog resten af landet.<br />
For årene 2001, 2002 og 2003 er der klart flere af kursisterne fra resten af landet, der<br />
er indskrevet på en mellemlang videregående uddannelse sammenlignet med kursisterne<br />
fra Københavns VUC. Forskellene er statistisk signifikante med p-værdier på henholdsvis<br />
p = 0.0123, p = 0.0065 og p = 0.0034. 7<br />
Omvendt er der for årene 1998, 1999, 2000 og 2001 markant flere af kursisterne fra<br />
Københavns VUC, der er i gang med en bacheloruddannelse. I alle tilfælde er p
KAPITEL 2. Fuld hf-enkeltfag årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Kursisternes uddannelsesvalg mere specifikt<br />
Tabel 8 og 9 viser lidt mere specifikt, hvilke uddannelser kursisterne vælger.<br />
Tabel 8<br />
Kursister optaget på nedenstående uddannelser i perioden 1998 til 2003 fordelt på de<br />
enkelte uddannelser. Årgang 1998. Københavns VUC.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser<br />
Erhvervsrettede forløb 0 1 0 0 0 0<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser<br />
Hhx 2 2 0 0 0 0<br />
Øvrige 0 0 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb<br />
Handel og kontor 0 1 2 0 1 0<br />
Øvrige 0 1 3 0 4 0<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 0 1 1 2 1 0<br />
Tekniske uddannelser 2 0 0 0 1 0<br />
Øvrige 2 2 3 3 3 0<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 14 15 24 25 24 22<br />
Sundhedsuddannelser 11 9 8 8 7 6<br />
Formidling og erhvervssprog 7 6 5 2 2 0<br />
Øvrige 1 5 4 4 1 1<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 27 23 18 18 13 13<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 21 20 19 16 11 10<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 7 9 7 6 3 1<br />
Øvrige 0 2 1 1 2 2<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 2 3 2 6 11 16<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 0 0 0 4 10 10<br />
Øvrige 3 4 4 5 8 8<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 91 111 111 109 104 90<br />
28
Hf-enkeltfag<br />
Tabel 9<br />
Kursister optaget på nedenstående uddannelser i perioden 1998 til 2003 fordelt på de<br />
enkelte uddannelser. Årgang 1998. Hele landet minus Københavns VUC.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser<br />
Erhvervsrettede forløb 2 1 0 0 0 0<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser<br />
Hhx 4 1 1 0 0 0<br />
Øvrige 0 0 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb<br />
Handel og kontor 3 5 6 4 3 3<br />
Øvrige 3 5 6 6 5 6<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 5 5 4 4 2 1<br />
Tekniske uddannelser 3 2 0 0 0 0<br />
Øvrige 1 2 2 2 1 1<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 25 27 31 35 32 29<br />
Sundhedsuddannelser 8 10 9 10 10 9<br />
Formidling og erhvervssprog 2 1 1 1 1 2<br />
Øvrige 5 6 6 6 6 6<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 19 16 16 14 11 11<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 12 10 8 7 6 5<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 2 2 2 2 3 3<br />
Øvrige 1 2 1 1 1 0<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 2 1 1 3 7 10<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 0 0 0 1 5 6<br />
Øvrige 3 3 4 4 5 7<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 436 554 582 532 412 323<br />
Med hensyn til de mellemlange videregående uddannelser vælger kursisterne fortrinsvis<br />
pædagogiske uddannelser og i mindre omfang sundhedsuddannelser og uddannelser<br />
inden for formidling og erhvervssprog. Man kan hæfte sig ved, at færre af kursisterne<br />
fra Københavns VUC fra starten vælger pædagogiske uddannelser sammenlignet med<br />
kursisterne i resten af landet. Efter nogle år er der dog en stigende andel af kursisterne<br />
fra Københavns VUC, der går i gang med en pædagogisk uddannelse.<br />
Med hensyn til bacheloruddannelserne er det fortrinsvis humanistiske og samfundsviden-<br />
29
KAPITEL 2. Fuld hf-enkeltfag årgang 1998, 1999 og 2000<br />
skabelige uddannelser, der vælges, mens færre vælger naturvidenskabelige uddannelser.<br />
Dog er der 7% af kursisterne fra Københavns VUC, der 4 måneder efter hf-eksamen går<br />
i gang med en naturvidenskabelig bacheloruddannelse, mens det samme gælder 2% af<br />
kursisterne i resten af landet.<br />
Fuldførelse af uddannelse efter hf-eksamen<br />
Tabel 10 viser, hvor mange kursister med en fuld hf, der har gennemført en uddannelse<br />
efter hf-eksamen.<br />
Tabel 10<br />
Procentvis andel af kursister, der har henholdsvis fuldført en uddannelse og ikke fuldført<br />
en uddannelse efter afsluttet hf-eksamen. Årgang 1998<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Fuldført uddannelse 0 1 2 9 22 33<br />
Ikke fuldført uddannelse 100 99 99 91 78 67<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 161 161 161 161 161 161<br />
Resten af landet<br />
Fuldført uddannelse 0 2 4 13 29 39<br />
Ikke fuldført uddannelse 100 98 96 87 71 61<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 923 923 923 923 923 923<br />
I 2001 har 9% og 13% af kursisterne fra henholdsvis Københavns VUC og fra resten<br />
af landet afsluttet en uddannelse. I 2003 er tallene steget til henholdsvis 33% og 39%.<br />
Når der er lidt flere af kursisterne fra resten af landet, der har fuldført en uddannelse på<br />
dette tidspunkt, hænger det formentlig sammen med, at der er flere af kursisterne i resten<br />
af landet, der vælger korterevarende uddannelser, jf. tabel 11.<br />
I det følgende redegøres for, hvilke uddannelser kursisterne har gennemført 5 år efter hfeksamen,<br />
jf. tabel 11. Procenttallene i tabellen er taget af alle kursister, så man kan se,<br />
hvor mange procent af alle kursister, der har gennemført en bestemt uddannelse.<br />
30
Tabel 11<br />
Andel af kursister, der 5 år efter hf-eksamen (2003) har fuldført en uddannelse.<br />
Årgang 1998. Tallene er angivet som procenttal.<br />
Hf-enkeltfag<br />
Københavns VUC Resten af landet<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 1 7<br />
Erhvervsgymnasial uddannelse 0 1<br />
Korte videregående uddannelser 1 5<br />
Mellemlange videregående uddannelser 14 18<br />
Bacheloruddannelser 16 8<br />
Lange videregående uddannelser 1 0<br />
I alt i procent 33 39<br />
n 161 923<br />
30% af kursisterne fra Københavns VUC har 5 år efter hf-eksamen (2003) gennemført<br />
en mellemlang videregående uddannelse, en bacheloruddannelse eller en lang videregående<br />
uddannelse, mens det samme gælder 26% af kursisterne i resten af landet.<br />
Som det er fremgået af tabel 6, er der stor forskel på, hvor mange kursister fra henholdsvis<br />
Københavns VUC og resten af landet, der er under uddannelse i 2003. For Københavns<br />
VUC drejer det sig om 56% af kursisterne, mens det for resten af landet drejer sig<br />
om 35%. Samtidig er flere af kursisterne fra Københavns VUC end af kursisterne i resten<br />
af landet i gang med en længerevarende uddannelse. Det betyder formentlig, at andelen<br />
af kursister, der senere vil gennemføre en længerevarende uddannelse, vil være størst for<br />
Københavns VUC.<br />
Først i 2002 sker der en kraftig stigning i antallet af kursister, der har gennemført en<br />
mellemlang videregående uddannelse eller en bacheloruddannelse. Da disse uddannelser<br />
tager 3 eller 4 år at gennemføre, må de fleste af de kursister, der har gennemført en<br />
mellemlang videregående uddannelse eller en bacheloruddannelse på dette tidspunkt, dels<br />
være begyndt på deres uddannelse umiddelbart efter hf-eksamen, dels have gennemført<br />
på normeret tid.<br />
Da der er så få kursister fra Københavns VUC (53), der i 2003 har fuldført en eller flere<br />
uddannelser, vil der kun for kursisterne i resten af landet blive redegjort for, hvor<br />
mange af kursisterne, der har fuldført en mere specifik uddannelse. Tabel 12 viser, hvor<br />
mange af kursisterne fra resten af landet, der har fuldført nedenstående uddannelser i<br />
2003. Procenttallene i tabellen er taget af alle kursister i resten af landet, så man kan se,<br />
hvor mange procent af alle kursister, der har gennemført en bestemt uddannelse.<br />
31
KAPITEL 2. Fuld hf-enkeltfag årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Tabel 12<br />
Procentvis andel af kursister fra resten af landet, der efter hf-eksamen har fuldført nedenstående<br />
uddannelser i 2003 som højeste fuldførte uddannelse. Årgang 1998<br />
2003<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser<br />
Hhx 1<br />
Øvrige 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb<br />
Handel og kontor 4<br />
Sundhedsuddannelser 2<br />
Øvrige 1<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 2<br />
Tekniske uddannelser 1<br />
Sundhedsuddannelser 1<br />
Øvrige 0<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 11<br />
Sundhedsuddannelser 4<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 2<br />
Levnedsmiddel og ernæring 0<br />
Øvrige 1<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 4<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 3<br />
Jordbrugsvidenskabelige uddannelser 0<br />
Øvrige 0<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 0<br />
Øvrige 0<br />
I alt i procent 39<br />
n 923<br />
35% af alle kursister fra resten af landet var indskrevet på en uddannelse sommeren<br />
2003. Som det er fremgået, er der ingen tvivl om, at hf-enkeltfagskursisterne primært<br />
bruger deres hf-eksamen til at søge ind på mellemlange videregående uddannelser, bacheloruddannelser<br />
eller lange videregående uddannelser, jf. igen tabel 9, men det er altså<br />
nødvendigt at se på kursisternes uddannelsesmæssige forhold i et meget langt perspektiv,<br />
hvis man skal opnå et endeligt billede af, hvad kursisternes hf-eksamen fører til uddannelsesmæssigt.<br />
18% af alle kursister i resten af landet har i sommeren 2003 gennemført en mellemlang<br />
32
Hf-enkeltfag<br />
videregående uddannelse. Heraf har over halvdelen gennemført en pædagogisk uddannelse,<br />
mens knap halvdelen har gennemført enten en sundhedsuddannelse eller en samfundsvidenskabelig<br />
uddannelse.<br />
8% har i sommeren 2003 gennemført en bacheloruddannelse. Det drejer sig i næsten alle<br />
tilfælde om en humanistisk eller samfundsvidenskabelig bacheloruddannelse.<br />
7% har gennemført et erhvervsfagligt praktik- og hovedforløb fortrinsvis inden for Handel<br />
og kontor og Sundhed.<br />
5% har gennemført en kort videregående uddannelse.<br />
Endelig er der ganske få kursister, der har gennemført en lang videregående uddannelse.<br />
Man skal dog her være opmærksom på, at de lange videregående uddannelser i de fleste<br />
tilfælde har en længde, der gør, at selv kursister, der blev optaget på en lang videregående<br />
uddannelse allerede i efteråret 1998, har haft vanskeligt ved at kunne nå at gennemføre<br />
deres uddannelse 5 år efter (sommeren 2003). Kursister, der er optaget senere,<br />
har slet ikke kunnet nå at gennemføre uddannelsen.<br />
33
KAPITEL 2. Fuld hf-enkeltfag årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Kursister, der ikke er under uddannelse<br />
Der ses her kun på de kursister, der ikke var under uddannelse på forskellige tidspunkter<br />
i perioden 1998 til 2003.<br />
Kursisternes arbejdsmarkedsplacering<br />
Tabel 13 viser kursisternes arbejdsmarkedsplacering i perioden 1998 til 2003. 8<br />
Tabel 13<br />
Kursisternes arbejdsmarkedsplacering i perioden 1998 til 2003. Årgang 1998.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Beskæftigede 64 66 56 56 61 60<br />
Ledige 14 4 8 8 5 14<br />
Uden for arbejdsstyrken 21 30 36 31 28 20<br />
Uoplyst 0 0 0 6 5 6<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 70 50 50 52 57 71<br />
Resten af landet<br />
Beskæftigede 55 63 63 65 65 65<br />
Ledige 8 6 8 8 10 9<br />
Uden for arbejdsstyrken 33 28 25 21 21 21<br />
Uoplyst 3 3 4 5 5 2<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 487 369 341 391 511 600<br />
De fleste kursister fra såvel Københavns VUC som resten af landet er i beskæftigelse på<br />
de forskellige tidspunkter. Der er dog også mange, der er registreret som værende uden<br />
for arbejdsstyrken.<br />
Der ser ikke ud til at være væsentlige forskelle på kursisterne fra henholdsvis Københavns<br />
VUC og resten af landet, når man ser på deres arbejdsmarkedsplacering, men i<br />
øvrigt gør de små tal for Københavns VUC det vanskeligt at foretage sammenligninger.<br />
8 Uden for arbejdsstyrken omfatter blandt andet personer under uddannelsesforanstaltning, aktivering, revalidering,<br />
på barselsdagpenge eller kontanthjælp samt personer, der er pensionerede.<br />
34
Kapitel 3<br />
Hf-enkeltfag 1–7 fag årgang 1998,<br />
1999 og 2000<br />
I dette kapitel redegøres for resultaterne for de hf-kursister, der forlod VUC henholdsvis<br />
sommeren 1998, 1999 og 2000 med 1–7 hf-enkeltfag. Det drejer sig om kursister, der<br />
ikke på dette tidspunkt har en fuld hf-eksamen og dermed ikke et eksamensbevis. Først<br />
redegøres for nogle baggrundsoplysninger om kursisterne og derefter redegøres for fremadrettede<br />
oplysninger om kursisterne: Hvad sker der senere med kursisterne med hensyn<br />
til uddannelse og arbejdsmarkedsplacering?<br />
Baggrundsoplysningerne præsenteres for hver af de tre årgange, mens de fremadrettede<br />
oplysninger kun præsenteres for årgang 1998, jf. indledningen. Resultater for årgang<br />
1999 og årgang 2000 fremgår af bilag 1 og 2.<br />
Også i dette kapitel er der gennemført statistiske signifikansberegninger af forskelle på<br />
fordelinger for henholdsvis Københavns VUC og resten af landet. I alle tilfælde, hvor det<br />
nævnes, at der er forskel på fordelingerne, er p
KAPITEL 3. Hf-enkeltfag 1–7 fag årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Andelen af mandlige og kvindelige kursister<br />
Tabel 14 viser, hvor mange kvinder og mænd, der indgår i talmaterialet.<br />
Tabel 14<br />
Kursisternes fordeling på køn for de tre årgange. Tallene er angivet i procent.<br />
Københavns VUC Mænd Kvinder n<br />
1998 33 67 1556<br />
1999 33 67 1608<br />
2000 34 66 1609<br />
Resten af landet<br />
1998 26 74 16.251<br />
1999 27 73 16.326<br />
2000 27 73 16.452<br />
Det fremgår, at der for alle tre årgange er en mindre skæv kønsfordeling på Københavns<br />
VUC, når man sammenligner med resten af landet. Forskellen er for alle tre årgange statistisk<br />
signifikant.<br />
Kursisternes aldersfordeling<br />
Tabel 15 viser spredningen i kursisternes alder.<br />
Tabel 15<br />
Kursisternes fordeling på alder for de tre årgange. Tallene er angivet i procent.<br />
Københavns VUC 17–19 20–29 30–39 40–49 50–59 60– n<br />
1998 4 67 17 7 3 2 1556<br />
1999 6 69 14 5 3 2 1608<br />
2000 4 70 15 6 4 2 1609<br />
Resten af landet<br />
1998 5 40 17 15 12 9 16251<br />
1999 6 38 16 15 14 10 16326<br />
2000 6 39 16 14 14 10 16452<br />
Der er for alle tre årgange en markant forskel på aldersfordelingerne for kursisterne fra<br />
henholdsvis Københavns VUC og kursisterne i resten af landet. For alle tre årgange er<br />
forskellen statistisk signifikant.<br />
Kursisterne fra Københavns VUC er gennemgående yngre end kursisterne i resten af lan-<br />
36
Hf-enkeltfag<br />
det. Hvis man for eksempel ser på årgang 1998, så er kun 12% af kursisterne fra Københavns<br />
VUC 40 år eller derover, mens det samme gælder for 37% af kursisterne i<br />
resten af landet.<br />
Omkring to tredjedele af kursisterne fra Københavns VUC er i alderen 20 til 29 år, mens<br />
det samme gælder under halvdelen af kursisterne i resten af landet.<br />
Kursisternes fordeling på etnisk baggrund<br />
Tabel 16 viser, hvordan kursisterne fordeler sig på henholdsvis danskere, indvandrere og<br />
efterkommere. 9<br />
Tabel 16<br />
Kursisternes fordeling på henholdsvis danskere, indvandrere og efterkommere for de tre<br />
årgange. Tallene er angivet i procent.<br />
Københavns VUC Danskere Indvandrere Efterkommere n<br />
1998 90 8 2 1536<br />
1999 91 8 2 1592<br />
2000 91 7 2 1589<br />
Resten af landet<br />
1998 95 5 1 16.123<br />
1999 94 5 1 16.196<br />
2000 94 6 1 16.329<br />
For hver årgang er etnisk baggrund uoplyst for nogle få procent af kursisterne.<br />
Der er ingen nævneværdig forskel på andelen af henholdsvis danskere, indvandrere og<br />
efterkommere på henholdsvis Københavns VUC og resten af landet.<br />
9 Indvandrere er kursister med anden etnisk baggrund end dansk, og som ikke er født i Danmark.<br />
Efterkommere er kursister med anden etnisk baggrund end dansk, men som er født i Danmark.<br />
37
KAPITEL 3. Hf-enkeltfag 1–7 fag årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Kursisternes højeste fuldførte uddannelse inden VUC<br />
Tabel 17 viser kursisternes højeste fuldførte uddannelse, før de begyndte på VUC.<br />
Tabel 17<br />
Kursisternes fordeling på højeste fuldførte uddannelse før VUC for de tre årgange.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
Københavns VUC 1998 1999 2000<br />
Grundskole 32 37 35<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 16 17 18<br />
Almengymnasiale uddannelser 33 29 28<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 3 3 4<br />
Korte videregående uddannelser 3 2 2<br />
Mellemlange videregående uddannelser 4 5 5<br />
Bacheloruddannelser 1 0 0<br />
Lange videregående uddannelser 2 1 1<br />
Forskeruddannelser 0 0 0<br />
Uoplyst 5 5 5<br />
I alt i procent 100 100 100<br />
n 1556 1608 1609<br />
Resten af landet<br />
Grundskole 35 37 38<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 28 28 27<br />
Almengymnasiale uddannelser 14 12 12<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 3 3 3<br />
Korte videregående uddannelser 4 4 4<br />
Mellemlange videregående uddannelser 9 9 10<br />
Bacheloruddannelser 0 0 0<br />
Lange videregående uddannelser 2 3 3<br />
Forskeruddannelser 0 0 0<br />
Uoplyst 3 3 3<br />
I alt i procent 100 100 100<br />
n 16.251 16.326 16.452<br />
Der er en klar forskel på uddannelsesbaggrunden hos kursisterne fra henholdsvis Københavns<br />
VUC og kursisterne i resten af landet.<br />
På Københavns VUC er der procentvis langt flere af kursisterne, der havde en gymnasial<br />
uddannelse før VUC sammenlignet med kursisterne i resten af landet. For årgang<br />
1998 er der for eksempel 33% af kursisterne fra Københavns VUC, der har<br />
gennemført en almengymnasial uddannelse før VUC, mens det samme kun gælder for<br />
38
Hf-enkeltfag<br />
14% af kursisterne i resten af landet. For alle tre årgange er forskellen statistisk signifikant.<br />
Omvendt er der procentvis flere af kursisterne fra resten af landet end af kursisterne fra<br />
Københavns VUC, der før VUC har gennemført et erhvervsfagligt praktik- eller hovedforløb.<br />
Desuden er der procentvis flere af kursisterne i resten af landet, der havde en<br />
mellemlang videregående uddannelse før VUC. For alle tre årgange er forskellen statistisk<br />
signifikant.<br />
Fremadrettede resultater for kursister årgang 1998<br />
(1–7 hf-enkeltfag)<br />
I dette afsnit ses kun på årgang 1998, hvor Danmarks Statistik har leveret oplysninger<br />
om kursisternes uddannelses- og arbejdsmarkedsplacering på forskellige tidspunkter i perioden<br />
1998 til 2003. Det vil sige, at kursisterne er blevet fulgt op til 5 år efter afsluttet<br />
hf-eksamen.<br />
Kursister under uddannelse<br />
Tabel 18 viser andelen af kursister, der var under uddannelse henholdsvis 4 måneder, 1<br />
år, 2 år, 3 år, 4 år og 5 år efter VUC.<br />
Tabel 18<br />
Procentvis andel af kursister, der var henholdsvis under uddannelse og ikke under uddannelse<br />
i perioden 1998 til 2003 fordelt på Københavns VUC og resten af landet.<br />
Årgang 1998.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Under uddannelse 36 50 54 53 45 39<br />
Ikke under uddannelse 64 50 46 47 55 61<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 1556 1556 1556 1556 1556 1556<br />
Resten af landet<br />
Under uddannelse 23 33 36 35 28 22<br />
Ikke under uddannelse 77 67 64 65 72 78<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 16251 16251 16251 16251 16251 16251<br />
39
KAPITEL 3. Hf-enkeltfag 1–7 fag årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Der er stor forskel på, hvor mange kursister fra henholdsvis Københavns VUC og resten<br />
af landet, der er under uddannelse på de forskellige tidspunkter. Allerede 4 måneder efter<br />
hf-eksamen er der procentvis flere af kursisterne fra Københavns VUC (36%), der er<br />
under uddannelse, end kursister i resten af landet (23%). Denne forskel holder sig gennem<br />
hele perioden og er for hvert af årene statistisk signifikant.<br />
Kursisternes uddannelsesbaggrund før VUC har betydning for,<br />
hvor hurtigt de går i gang med en uddannelse efter hf.<br />
Som det er fremgået, er der betydeligt flere af kursisterne fra Københavns VUC, der før<br />
VUC har gennemført en gymnasial uddannelse sammenlignet med kursisterne i resten af<br />
landet. Noget tyder på, at kursisternes uddannelsesbaggrund har betydning for, om kursisterne<br />
går i gang med en uddannelse umiddelbart efter VUC.<br />
Tabel 19 viser for Københavns VUC og resten af landet kursisternes højeste fuldførte uddannelse<br />
før VUC fordelt på kursister, der er i gang med en uddannelse 4 måneder efter<br />
hf, og kursister, der ikke er i gang med en uddannelse på dette tidspunkt.<br />
Tabel 19<br />
Højeste fuldførte uddannelse før VUC for kursister fra Københavns VUC og kursister<br />
fra resten af landet opdelt på kursister, der 4 måneder efter hf var under uddannelse, og<br />
kursister, der 4 måneder efter hf ikke var under uddannelse. Årgang 1998. Tallene er<br />
angivet i procent.<br />
Københavns VUC Resten af landet<br />
Kursister under uddannelse<br />
Grundskole 24 34<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 9 20<br />
Almengymnasiale uddannelser 51 32<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 5 7<br />
Korte videregående uddannelser 3 2<br />
Mellemlange videregående uddannelser 3 2<br />
Bachelor 1 1<br />
Lange videregående uddannelser 1 1<br />
Forskeruddannelser 0 0<br />
Uoplyst 4 2<br />
I alt i procent 100 100<br />
n 558 3796<br />
40
Kursister ikke under uddannelse<br />
Grundskole 37 35<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 20 31<br />
Almengymnasiale uddannelser 24 9<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 2 2<br />
Korte videregående uddannelser 4 5<br />
Mellemlange videregående uddannelser 5 11<br />
Bachelor 0 0<br />
Lange videregående uddannelser 2 3<br />
Forskeruddannelser 0 0<br />
Uoplyst 5 3<br />
I alt i procent 100 100<br />
n 998 12.455<br />
Hf-enkeltfag<br />
For Københavns VUC ses det, at halvdelen eller 51% af de kursister, der var under uddannelse<br />
4 måneder efter VUC, har en almengymnasial uddannelse som højeste fuldførte<br />
uddannelse før VUC. Ser man på de kursister, der ikke var under uddannelse 4 måneder<br />
efter VUC, så er det kun 24% af kursisterne, der har en almengymnasial uddannelse<br />
som højeste fuldførte uddannelse. Forskellen på Københavns VUC og resten af landet<br />
er statistisk signifikant.<br />
For resten af landet er der ganske vist færre kursister, der har en almengymnasial uddannelse<br />
som højeste fuldførte uddannelse før VUC, men tendensen er helt den samme.<br />
Blandt de kursister, der er i gang med en uddannelse 4 måneder efter VUC, er der en<br />
tredjedel eller 32%, der har en almengymnasial uddannelse som højeste fuldførte uddannelsen<br />
før VUC, mens det samme kun gælder 9% af kursisterne, der ikke er under uddannelse.<br />
Dette kan ikke forklares med, at kursister, der kun har taget 1–7 hf-enkeltfag, men ikke<br />
en fuld hf, for eksempel efterfølgende fortsætter med at gå på VUC for at tage yderligere<br />
hf-fag. Som det senere vil fremgå af tabel 20, er det kun 1–2% af de kursister, der er<br />
under uddannelse 4 måneder efter hf, der er i gang med en gymnasial uddannelse.<br />
Det ser således ud til, at kursister, der har erfaring med undervisning på gymnasialt niveau,<br />
før de begynder på hf på VUC, i klart større udstrækning begynder på en uddannelse<br />
umiddelbart efter VUC, end det ses for kursister, der ikke har sådanne erfaringer.<br />
Det skal her nævnes, at den beskrevne sammenhæng mellem erfaring med undervisning<br />
på gymnasialt niveau og tilbøjeligheden til at gå i gang med en uddannelse umiddelbart<br />
efter VUC ikke kun gælder 1998-årgangen, men også 1999-årgangen og 2000-årgangen.<br />
41
KAPITEL 3. Hf-enkeltfag 1–7 fag årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Kursisternes uddannelsesvalg<br />
Tabel 20 viser, hvilke uddannelser kursisterne deltog i på de forskellige tidspunkter.<br />
Tabellen omfatter kun de kursister, der er i gang med en uddannelse på de givne tidspunkter.<br />
Tabel 20<br />
Kursister under uddannelse i perioden 1998 til 2003 fordelt på uddannelser.<br />
Årgang 1998. Tallene er angivet i procent.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Forberedende uddannelser 10 6 2 2 1 0<br />
Almengymnasiale uddannelser 1 1 1 1 0 0<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 2 0 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 6 7 7 5 6 8<br />
Korte videregående uddannelser 6 6 5 4 3 3<br />
Mellemlange videregående uddannelser 29 34 40 41 35 27<br />
Bacheloruddannelser 37 35 34 30 28 24<br />
Lange videregående uddannelser 10 11 10 17 27 37<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 558 785 833 819 697 608<br />
Resten af landet<br />
Forberedende uddannelser 9 3 1 1 1 0<br />
Almengymnasiale uddannelser 2 2 1 1 1 1<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 2 1 1 1 1 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 13 13 13 11 11 12<br />
Korte videregående uddannelser 6 7 6 5 5 4<br />
Mellemlange videregående uddannelser 38 48 53 56 49 41<br />
Bacheloruddannelser 21 18 18 16 15 16<br />
Lange videregående uddannelser 8 7 7 10 18 26<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 3796 5378 5870 5646 4530 3524<br />
De kursister, der kommer under uddannelse, vælger typisk mellemlange uddannelser eller<br />
akademiske uddannelser (bacheloruddannelser eller lange videregående uddannelser).<br />
Blandt de kursister fra Københavns VUC, der var i gang med en uddannelse fire måneder<br />
efter VUC, valgte 76% én af disse uddannelser. Det tilsvarende procenttal er for kursister<br />
i resten af landet 67%. Det ses endvidere, at andelen af kursister, der går i gang<br />
med én af disse uddannelser er stigende over tid. 5 år efter VUC er 88% af de kursister<br />
fra Københavns VUC, der er under uddannelse på dette tidspunkt, indskrevet på en<br />
42
Hf-enkeltfag<br />
mellemlang videregående uddannelse eller en akademisk uddannelse. For kursisterne i<br />
resten af landet er det tilsvarende procenttal 83%.<br />
Det fremgår endvidere, at der er den forskel på kursisterne fra henholdsvis Københavns<br />
VUC og kursisterne i resten af landet, at der er klart flere af kursisterne fra Københavns<br />
VUC, der går i gang med en akademisk uddannelse. 4 måneder efter VUC er således<br />
47% af de kursister fra Københavns VUC, der er under uddannelse, i gang med en bacheloruddannelse<br />
eller en lang videregående uddannelse, mens det samme kun gælder<br />
29% af kursisterne i resten af landet.<br />
5 år efter VUC er 61% af kursisterne fra Københavns VUC i gang med en bacheloruddannelse<br />
eller en lang videregående uddannelse, mens det samme gælder 42% af kursisterne<br />
i resten af landet.<br />
Alle de nævnte forskelle på Københavns VUC og resten af landet er statistisk signifikante.<br />
Man kan altså konstatere, at der procentvis er klart flere af kursisterne fra Københavns<br />
VUC, der på et tidspunkt går i gang med en akademisk uddannelse sammenlignet med<br />
kursisterne fra resten af landet, mens færre går i gang med en mellemlang videregående<br />
uddannelse.<br />
Kursisternes uddannelsesvalg mere specifikt<br />
Tabel 21 og 22 viser lidt mere specifikt, hvilke uddannelser kursisterne vælger.<br />
43
KAPITEL 3. Hf-enkeltfag 1–7 fag årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Tabel 21<br />
Kursister optaget på nedenstående uddannelser i perioden 1998 til 2003 fordelt på de<br />
enkelte uddannelser. Årgang 1998 Københavns VUC. Tallene er angivet i procent.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser<br />
Almene forløb 9 5 2 2 1 0<br />
Erhvervsrettede forløb 1 1 0 0 0 0<br />
Almengymnasiale uddannelser<br />
Hf/Gymnasium/Studenterkursus 1 1 1 1 0 0<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser<br />
Hhx 2 0 0 0 0 0<br />
Øvrige 0 0 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb<br />
Sundhedsuddannelser 3 2 1 1 1 2<br />
Handel og kontor 1 2 1 1 1 1<br />
Bygge og anlæg 1 1 1 1 2 2<br />
Øvrige 1 2 3 2 2 3<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 2 2 2 2 1 1<br />
Tekniske uddannelser 1 1 0 0 0 0<br />
Kunstneriske uddannelser 1 1 1 0 0 0<br />
Øvrige 2 2 2 2 1 1<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 16 18 21 22 17 14<br />
Sundhedsuddannelser 7 9 10 11 10 8<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 1 2 3 3 2 1<br />
Tekniske uddannelser 2 3 3 3 3 2<br />
Formidling og erhvervssprog 2 2 2 1 2 1<br />
Øvrige 1 1 1 0 0 0<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 13 14 14 13 13 13<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 12 11 11 8 8 5<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 9 7 6 6 4 3<br />
Jordbrugsvidenskabelige uddannelser 3 2 2 1 1 0<br />
Sundhedsuddannelser 0 0 1 2 2 2<br />
Øvrige 0 0 0 0 0 0<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Sundhedsuddannelser 6 8 6 6 7 8<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 2 1 1 4 7 11<br />
Humanistiske uddannelser 1 1 1 3 7 8<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 1 0 0 1 3 4<br />
Jordbrugsvidenskabelige uddannelser 1 1 1 1 2 2<br />
Øvrige 1 1 1 2 3 5<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 558 785 833 819 697 608<br />
44
Hf-enkeltfag<br />
Tabel 22<br />
Kursister optaget på nedenstående uddannelser i perioden 1998 til 2003 fordelt på de<br />
enkelte uddannelser. Årgang 1998. Hele landet minus Københavns VUC.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser<br />
Almene forløb 8 2 1 1 1 0<br />
Erhvervsrettede forløb 1 1 0 0 0 0<br />
Almengymnasiale uddannelser<br />
Hf/gymnasium/studenterkursus 2 2 1 1 1 1<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser<br />
Hhx 2 1 0 0 0 0<br />
Øvrige 0 0 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb<br />
Sundhedsuddannelser 5 5 4 3 3 4<br />
Handel og kontor 4 4 4 3 3 3<br />
Bygge og anlæg 1 1 1 1 1 1<br />
Pædagogiske uddannelser 1 1 1 1 0 0<br />
Jern og metal 1 1 1 1 1 1<br />
Levnedsmiddel og husholdning 1 1 1 1 1 1<br />
Jordbrug og fiskeri 0 0 0 0 0 0<br />
Grafiske uddannelser 0 0 0 0 0 0<br />
Service 0 1 1 0 1 0<br />
Teknik og industri i øvrigt 0 0 0 0 0 0<br />
Transport mv. 0 0 0 0 0 0<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 3 3 3 2 2 1<br />
Tekniske uddannelser 1 1 1 1 1 1<br />
Formidling og erhvervssprog 1 1 1 1 1 0<br />
Øvrige 1 2 2 1 1 1<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 25 31 33 38 32 27<br />
Sundhedsuddannelser 7 9 10 10 9 8<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 3 4 5 4 3 2<br />
Tekniske uddannelser 2 2 2 2 2 2<br />
Formidling og erhvervssprog 1 1 1 1 1 1<br />
Øvrige 1 1 1 1 1 1<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 7 6 6 6 6 7<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 6 6 6 5 4 4<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 6 5 5 4 4 4<br />
Jordbrugsvidenskabelige uddannelser 1 1 1 1 1 1<br />
Sundhedsuddannelser 0 0 0 0 0 1<br />
Øvrige 0 0 0 0 0 0<br />
45
KAPITEL 3. Hf-enkeltfag 1–7 fag årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Sundhedsuddannelser 4 4 4 4 5 6<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 0 0 0 2 4 7<br />
Humanistiske uddannelser 2 1 1 2 3 5<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 1 0 0 0 2 3<br />
Tekniske uddannelser 2 1 1 1 2 2<br />
Jordbrugsvidenskabelige uddannelser 0 0 0 0 1 2<br />
Øvrige 0 0 0 0 1 1<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 3796 5378 5870 5646 4530 3524<br />
Med hensyn til de mellemlange videregående uddannelser er det især pædagogiske uddannelser<br />
og sundhedsuddannelser, kursisterne vælger. Det gælder såvel kursisterne fra<br />
Københavns VUC som kursisterne i resten af landet.<br />
Med hensyn til akademiske uddannelser er det især humanistiske og samfundsvidenskabelige<br />
samt i noget mindre omfang naturvidenskabelige uddannelser og sundhedsuddannelser,<br />
kursister vælger. Dette gælder såvel kursisterne fra Københavns VUC som kursisterne<br />
i resten af landet.<br />
Fuldførelse af uddannelse efter VUC<br />
Tabel 23 viser, hvor mange kursister med 1–7 hf-enkeltfag, der har gennemført en uddannelse<br />
efter VUC.<br />
Tabel 23<br />
Procentvis andel af kursister, der har henholdsvis fuldført en uddannelse og ikke fuldført<br />
en uddannelse efter afsluttet VUC. Årgang 1998.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Fuldført uddannelse 1 3 6 13 23 38<br />
Ikke fuldført uddannelse 99 97 94 87 77 62<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 1556 1556 1556 1556 1556 1556<br />
Resten af landet<br />
Fuldført uddannelse 0 3 6 11 20 30<br />
Ikke fuldført uddannelse 100 97 94 89 80 70<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 16.251 16.251 16.251 16.251 16.251 16.251<br />
46
Hf-enkeltfag<br />
5 år efter VUC har 38% af kursisterne fra Københavns VUC fuldført en uddannelse,<br />
mens det samme gælder 30% af kursisterne i resten af landet. Forskellen er for året 2003<br />
statistisk signifikant.<br />
I det følgende redegøres for, hvilke uddannelser kursisterne har gennemført i 2003, jf.<br />
tabel 24. Procenttallene i tabellen er taget af alle kursister, så man kan se, hvor mange<br />
procent af alle kursister fra henholdsvis Københavns VUC og i resten af landet, der har<br />
gennemført en bestemt uddannelse.<br />
Tabel 24<br />
Andel af kursister, der efter hf-eksamen har fuldført en uddannelse i 2003. Årgang 1998.<br />
Tallene er angivet som procenttal.<br />
Københavns VUC Resten af landet<br />
Gymnasiale uddannelser 4 2<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 4 6<br />
Korte videregående uddannelser 3 3<br />
Mellemlange videregående uddannelser 15 15<br />
Bachelor 11 4<br />
Lange videregående uddannelser 1 1<br />
I alt i procent 38 30<br />
n 1556 16.251<br />
Med hensyn til gennemførte uddannelser er der ikke de store forskelle på kursisterne fra<br />
Københavns VUC og kursisterne i resten af landet bortset fra, at procentvis flere af kursisterne<br />
fra Københavns VUC har gennemført en bacheloruddannelse. Men der er, som<br />
det er fremgået, også flere af kursisterne fra Københavns VUC, der har valgt at gå i gang<br />
med en bacheloruddannelse. Man skal i øvrigt være opmærksom på, at de kursister, der<br />
har gennemført en bacheloruddannelse i 2003, fortsat kan være i gang med en lang<br />
videregående uddannelse på dette tidspunkt.<br />
Da de fleste kursister vælger en længere uddannelse (mellemlang videregående uddannelse<br />
eller akademisk uddannelse), er 5 år for kort et tidsperspektiv, når man skal sige<br />
noget om, hvilke uddannelser kursisterne ender med at gennemføre. Det eneste, man kan<br />
konstatere, er, at godt en fjerdedel eller 26% af kursisterne fra Københavns VUC efter<br />
5 år har gennemført en mellemlang videregående uddannelse eller en bacheloruddannelse.<br />
Det samme gælder knap en femtedel eller 18% af kursisterne i resten af landet.<br />
Hertil kommer, at 1% af kursisterne fra henholdsvis Københavns VUC og resten af landet<br />
har gennemført en lang videregående uddannelse.<br />
Der er 589 kursister fra Københavns VUC der i 2003 har fuldført én eller flere uddannelser,<br />
mens der er 4856 kursister fra resten af landet, der har gennemført én eller flere<br />
uddannelser. Tabel 25 viser lidt mere specifikt, hvilke uddannelser kursisterne har fuld-<br />
47
KAPITEL 3. Hf-enkeltfag 1–7 fag årgang 1998, 1999 og 2000<br />
ført. Procenttallene i tabellen er taget af alle kursister, så man kan se, hvor mange procent<br />
af alle kursister, der har gennemført en bestemt uddannelse.<br />
Tabel 25<br />
Procentvis andel af kursister, der efter hf-eksamen har fuldført nedenstående uddannelser<br />
i 2003 som højeste fuldførte uddannelse. Årgang 1998.<br />
Københavns VUC Resten af landet<br />
Almengymnasiale uddannelser<br />
Hf 4 2<br />
Øvrige 0 0<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser<br />
Hhx 0 0<br />
Øvrige 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb<br />
Sundhedsuddannelser 2 3<br />
Handel og kontor 1 1<br />
Øvrige 1 2<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 1 1<br />
Tekniske uddannelser 0 1<br />
Øvrige 1 1<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 8 9<br />
Sundhedsuddannelser 4 3<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 1 2<br />
Tekniske uddannelser 1 1<br />
Øvrige 1 1<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 4 1<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 5 1<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 1 1<br />
Øvrige 1 0<br />
Lange videregående uddannelser 1 1<br />
I alt i procent 38 30<br />
n 1556 16.251<br />
Med hensyn til mellemlange videregående uddannelser er det især pædagogiske uddannelser<br />
og sundhedsuddannelser, som kursisterne har gennemført. Med hensyn til bacheloruddannelser<br />
har kursister fra Københavns VUC især gennemført humanistiske og samfundsvidenskabelige<br />
uddannelser. Da så få af kursisterne fra resten af landet har fuldført<br />
en bacheloruddannelse, er det ikke muligt at udlede nogen tendens til, hvilke bacheloruddannelser<br />
de fortrinsvis gennemfører.<br />
48
Hf-enkeltfag<br />
Kursister, der ikke er under uddannelse<br />
Der ses her kun på de kursister, der ikke var under uddannelse på forskellige tidspunkter<br />
i perioden 1998 til 2003.<br />
Kursisternes arbejdsmarkedsplacering<br />
Tabel 26 viser kursisternes arbejdsmarkedsplacering i perioden 1998 til 2003. 10<br />
Tabel 26<br />
Kursisternes arbejdsmarkedsplacering i perioden1998 til 2003. Årgang 1998.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Beskæftigede 60 61 65 67 67 67<br />
Ledige 8 6 4 6 6 8<br />
Uden for arbejdsstyrken 30 30 27 21 21 18<br />
Uoplyst 2 2 4 6 7 6<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 998 771 723 737 859 948<br />
Resten af landet<br />
Beskæftigede 57 61 62 63 64 65<br />
Ledige 7 5 5 5 5 6<br />
Uden for arbejdsstyrken 34 33 30 29 27 26<br />
Uoplyst 1 2 2 3 4 4<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 12.455 10.873 10.381 10605 11721 12727<br />
Der er ikke væsentlige forskelle på kursisterne fra henholdsvis Københavns VUC og resten<br />
af landet. Dog er der på alle opgørelsestidspunkter procentvis lidt færre af kursisterne<br />
fra Københavns VUC end af kursisterne i resten af landet, der er registreret som værende<br />
uden for arbejdsstyrken. Det hænger formentlig sammen med, at der er markant flere<br />
af kursisterne i resten af landet, der er i aldersgruppen 50 år og derover sammenlignet<br />
med kursisterne fra Københavns VUC jf. tabel 15.<br />
At der er så mange af kursisterne og flest fra resten af landet uden for arbejdsstyrken<br />
skal ses i lyset af kursisternes aldersfordeling, jf. tabel 28. Her fremgår det, at en femtedel<br />
af kursisterne i resten af landet var 50 år eller derover, da de gik på VUC.<br />
10 Uden for arbejdsstyrken omfatter blandt andet personer under uddannelsesforanstaltning, aktivering, revalidering,<br />
på barselsdagpenge eller kontanthjælp samt personer, der er pensionerede.<br />
49
Kapitel 4<br />
2-årig hf. Årgang 1998,<br />
1999 og 2000<br />
I dette kapitel redegøres for resultaterne for alle hf-kursister i hele landet, der forlod et<br />
2-årigt hf-kursus henholdsvis sommeren 1998, 1999 og 2000 med en hf-eksamen. Først<br />
redegøres for nogle baggrundsoplysninger om kursisterne og derefter redegøres for fremadrettede<br />
oplysninger om kursisterne: Hvad sker der senere med kursisterne med hensyn<br />
til uddannelse og arbejdsmarkedsplacering?<br />
Baggrundsoplysningerne præsenteres for hver af de tre årgange, mens de fremadrettede<br />
oplysninger kun præsenteres for årgang 1998, jf. indledningen. Resultater for årgang<br />
1999 og årgang 2000 fremgår af bilag 1 og 2.<br />
Baggrundsoplysninger<br />
I undersøgelsen indgår baggrundsdata om kursisternes køn, alder, etnisk baggrund, højeste<br />
fuldførte uddannelse før VUC og forældrebaggrund.<br />
Andelen af mandlige og kvindelige kursister<br />
Tabel 27 viser, hvor mange kvinder og mænd, der indgår i talmaterialet.<br />
Tabel 27<br />
Kursisternes fordeling på køn for de tre årgange. Tallene er angivet i procent.<br />
Mænd Kvinder n<br />
1998 29 71 4939<br />
1999 29 71 4232<br />
2000 29 71 3957<br />
Det fremgår, at der for alle tre årgange er den velkendte skæve kønsfordeling på de 2-<br />
årige hf-kurser.<br />
50
Hf-enkeltfag<br />
Kursisternes aldersfordeling<br />
Tabel 28 viser spredningen i kursisternes alder.<br />
Tabel 28<br />
Kursisternes fordeling på alder for de tre årgange. Tallene er angivet i procent.<br />
17–19 20–29 30–39 40–49 50–59 60– n<br />
1998 48 51 1 0 0 0 4939<br />
1999 49 50 1 0 0 0 4232<br />
2000 49 50 1 0 0 0 3957<br />
Aldersspredningen blandt kursisterne fra de 2-årige hf-kurser er langt mindre, end det<br />
ses blandt hf-enkeltfagskursisterne. Stort set alle kursisterne på de 2-årige hf-kurser er<br />
mellem 17 og 29 år.<br />
Kursisternes fordeling på etnisk baggrund<br />
Tabel 29<br />
Kursisternes fordeling på henholdsvis danskere, indvandrere og efterkommere.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
Danskere Indvandrere Efterkommere n<br />
1997 96 2 2 4791<br />
1998 96 3 1 4111<br />
1999 95 3 2 3845<br />
For hver årgang er etnisk baggrund uoplyst for nogle få procent af kursisterne.<br />
Der er færre indvandrere og efterkommere på de 2-årige hf-kurser, end der er på hf-enkeltfag<br />
på VUC, jf. kapitel 1 og 2.<br />
51
KAPITEL 4. 2-årig hf. Årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Kursisternes højeste fuldførte uddannelse inden hf<br />
Tabel 30 viser kursisternes højeste fuldførte uddannelse, før de begyndte på hf.<br />
Tabel 30<br />
Kursisternes fordeling på højeste fuldførte uddannelse før hf for de tre årgange.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
1998 1999 2000<br />
Grundskole 90 91 90<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 5 5 5<br />
Almengymnasiale uddannelser 0 0 0<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 0 0 0<br />
Korte videregående uddannelser 0 0 0<br />
Mellemlange videregående uddannelser 0 0 0<br />
Bacheloruddannelser 0 0 0<br />
Lange videregående uddannelser 0 0 0<br />
Uoplyst 5 4 5<br />
I alt i procent 100 100 100<br />
n 4939 4232 3957<br />
Den 2-årige hf’s målgruppe består med hensyn til uddannelsesbaggrund næsten udelukkende<br />
af kursister, der ikke før hf har gennemført nogen uddannelse ud over grundskolen.<br />
Kursisternes forældrebaggrund<br />
Tabel 31 viser kursisternes forældrebaggrund med hensyn til uddannelse.<br />
Tabel 31<br />
Kursisternes fordeling på forældrebaggrund for de tre årgange. Forældrenes højeste uddannelse.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
1998 1999 2000<br />
Grundskole 14 12 14<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 44 43 43<br />
Almengymnasiale uddannelser 1 2 2<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 0 0 0<br />
Korte videregående uddannelser 6 6 6<br />
Mellemlange videregående uddannelser 23 24 22<br />
Bacheloruddannelser 0 0 0<br />
Lange videregående uddannelser 6 5 5<br />
Uoplyst 5 7 8<br />
I alt i procent 100 100 100<br />
n 4939 4232 3957<br />
52
Hf-enkeltfag<br />
Med hensyn til forældrebaggrund udgør kursisterne fra de 2-årige hf-kurser en blandet<br />
målgruppe. Godt halvdelen af kursisterne har forældre, hvis højeste fuldførte uddannelse<br />
enten er grundskolen eller erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb, mens godt en fjerdedel<br />
af kursisterne har forældre med enten en mellemlang videregående uddannelse eller<br />
en lang videregående uddannelse.<br />
Fremadrettede resultater for kursister årgang 1998<br />
(2-årig hf)<br />
I dette afsnit ses kun på årgang 1998, hvor Danmarks Statistik har leveret oplysninger<br />
om kursisternes uddannelses- og arbejdsmarkedsplacering på forskellige tidspunkter i perioden<br />
1998 til 2003. Det vil sige, at kursisterne er blevet fulgt op til 5 år efter afsluttet<br />
hf-eksamen.<br />
Kursister under uddannelse<br />
I dette afsnit ses kun på de kursister, der på forskellige tidspunkter i perioden 1998 til<br />
2003 var under uddannelse.<br />
Tabel 32 viser andelen af kursister, der var under uddannelse henholdsvis 4 måneder, 1<br />
år, 2 år, 3 år, 4 år og 5 år efter hf-eksamen.<br />
Tabel 32<br />
Procentvis andel af kursister, der var henholdsvis under uddannelse og ikke under uddannelse<br />
i perioden 1998 til 2003. Årgang 1998.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Under uddannelse 19 39 55 62 61 53<br />
Ikke under uddannelse 81 61 45 38 39 47<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 4939 4939 4939 4939 4939 4939<br />
En femtedel af kursisterne går i gang med en uddannelse umiddelbart efter hf-eksamen.<br />
Herefter er en støt stigende andel af kursisterne i gang med en uddannelse frem til 2002.<br />
I 2003 sker der et fald i andelen af kursister, der er under uddannelse, hvilket formentlig<br />
skyldes, at en del kursister på dette tidspunkt har gennemført en uddannelse. Det er<br />
dog stadig godt halvdelen af kursisterne, der er under uddannelse i 2003.<br />
Man kan også hæfte sig ved, at kun en femtedel af kursisterne fra de 2-årige hf-kurser<br />
53
KAPITEL 4. 2-årig hf. Årgang 1998, 1999 og 2000<br />
går i gang med en uddannelse umiddelbart efter hf. Man må altså konstatere, at kursisterne<br />
fra de 2-årige hf-kurser er ‘langsomme startere’.<br />
Kursisternes uddannelsesvalg<br />
Tabel 33 viser, hvilke uddannelser kursisterne deltog i på de forskellige tidspunkter. Tabellen<br />
omfatter kun de kursister, der er i gang med en uddannelse på de givne tidspunkter.<br />
Tabel 33<br />
Kursister under uddannelse i perioden 1998 til 2003 fordelt på uddannelser.<br />
Årgang 1998. Tallene er angivet i procent.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser 5 2 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 16 21 20 17 16 15<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 21 10 4 1 1 0<br />
Korte videregående uddannelser 9 9 9 8 7 5<br />
Mellemlange videregående uddannelser 28 38 46 53 56 55<br />
Bacheloruddannelser 20 18 18 17 16 15<br />
Lange videregående uddannelser 3 3 3 3 5 9<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 916 1931 2726 3069 3003 2595<br />
Det er de færreste af kursisterne, der går i gang med en uddannelse umiddelbart efter hfeksamen.<br />
Henover perioden er der et støt stigende antal kursister, der er under uddannelse.<br />
I 2001 er det således 3069 eller 62% af alle kursisterne fra årgang 1998, der er<br />
under uddannelse.<br />
Til forskel fra hf-enkeltfagskursisterne er der ikke i starten nogle bestemte uddannelser,<br />
der typisk bliver valgt af kursisterne fra de 2-årige hf-kurser.<br />
Mange af kursisterne (28%) går i gang med en mellemlang videregående uddannelse<br />
umiddelbart efter hf-eksamen, og andelen af kursister, der er i gang med en mellemlang<br />
videregående uddannelse, er støt stigende op gennem årene. I 2003 er således 55% af<br />
kursisterne i gang med en mellemlang videregående uddannelse.<br />
Godt en femtedel af kursisterne går umiddelbart efter hf-eksamen i gang med en akademisk<br />
uddannelse (bacheloruddannelse eller lang videregående uddannelse). Op gennem<br />
årene ændrer dette billede sig ikke.<br />
Men der er også temmelig mange kursister, der umiddelbart efter hf-eksamen går i gang<br />
med et erhvervsfagligt praktik- og hovedforløb (16%), og der er stadig mange, der er i<br />
gang med et sådant forløb op gennem årene.<br />
54
Hf-enkeltfag<br />
Der er måske lidt overraskende også mange (21%), der umiddelbart efter hf-eksamen er<br />
i gang med en erhvervsgymnasial uddannelse.<br />
5 år efter er langt den største andel af de kursister, der er i gang med en uddannelse, dog<br />
i gang med en mellemlang videregående uddannelse eller en akademisk uddannelse. Det<br />
drejer sig om 79% af kursisterne.<br />
Det er dog de mellemlange videregående uddannelser, der over tid tiltrækker de fleste<br />
kursister. 5 år efter hf-eksamen er som nævnt over halvdelen eller 55% af de kursister,<br />
der er i gang med en uddannelse, indskrevet på en mellemlang videregående uddannelse.<br />
Kursisterne fra de 2-årige hf-kurser adskiller sig en del fra hf-enkeltfagskursisterne fra<br />
VUC med hensyn til uddannelsesvalg umiddelbart efter hf, hvilket formentlig skyldes, at<br />
målgrupperne for den 2-årige hf adskiller sig temmelig meget fra målgrupperne for hfenkeltfag<br />
ikke mindst, hvad angår alder. Dette vil senere blive taget op i kapitel 6.<br />
Kursisternes uddannelsesvalg mere specifikt<br />
Tabel 34 viser lidt mere specifikt, hvilke uddannelser kursisterne vælger.<br />
55
KAPITEL 4. 2-årig hf. Årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Tabel 34<br />
Kursister optaget på nedenstående uddannelser i perioden 1998 til 2003 fordelt på de<br />
enkelte uddannelser. Årgang 1998. Tallene er angivet i procent.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser<br />
Erhvervsrettede forløb 4 2 0 0 0 0<br />
Almene forløb 0 0 0 0 0 0<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser<br />
Hhx 21 9 0 1 0 0<br />
Adgangseksamen, diplomingeniøruddannelsen 0 0 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb<br />
Handel og kontor 7 10 9 7 6 5<br />
Sundhedsuddannelser 1 4 3 3 2 2<br />
Bygge og anlæg 1 1 1 2 1 1<br />
Levnedsmiddel og husholdning 2 2 2 1 1 2<br />
Service 2 1 1 1 1 1<br />
Jern og metal 0 1 1 1 1 1<br />
Grafiske uddannelser 0 1 1 1 1 1<br />
Øvrige 0 2 2 2 2 2<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 5 4 4 3 2 2<br />
Tekniske uddannelser 2 2 1 1 1 1<br />
Formidling og erhvervssprog 1 1 1 2 1 0<br />
Sundhedsuddannelser 1 1 1 1 1 1<br />
Øvrige 0 0 1 1 1 1<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 18 23 29 33 35 35<br />
Sundhedsuddannelser 7 11 13 14 15 13<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 1 1 1 2 2 2<br />
Tekniske uddannelser 0 1 2 2 2 2<br />
Formidling og erhvervssprog 1 1 1 1 1 1<br />
Øvrige 1 1 1 1 1 1<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 8 8 8 8 7 7<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 9 7 7 6 8 5<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 1 2 2 2 2 2<br />
Øvrige 0 0 0 1 1 0<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 1 0 0 0 1 2<br />
Samfundsvidenskabelig 0 0 0 0 1 4<br />
Tekniske uddannelser 1 1 1 1 1 1<br />
Sundhedsuddannelser 1 1 1 1 1 1<br />
Øvrige 0 0 0 1 1 1<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 916 1931 2726 3069 3003 2595<br />
56
Hf-enkeltfag<br />
Det er især i de første år efter hf-eksamen meget forskelligt, hvilke uddannelser kursisterne<br />
går i gang med. Over tid er det dog især de mellemlange videregående uddannelser,<br />
der tiltrækker kursisterne og her især pædagogiske uddannelser og til dels sundhedsuddannelser.<br />
Der er dog også 5 år efter hf-eksamen omkring en fjerdedel af de kursister, der er i gang<br />
med en uddannelse, der er indskrevet på en akademisk uddannelse. Her er det især humanistiske<br />
og samfundsvidenskabelige uddannelser, der tiltrækker kursisterne.<br />
Fuldførelse af uddannelse efter hf<br />
Tabel 35 viser, hvor mange kursister fra de 2-årige hf-kurser, der har gennemført en uddannelse<br />
efter hf-eksamen.<br />
Tabel 35<br />
Procentvis andel af kursister, der har henholdsvis fuldført en uddannelse og ikke fuldført<br />
en uddannelse efter afsluttet hf-eksamen. Årgang 1998.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Fuldført uddannelse 0 3 8 13 23 37<br />
Ikke fuldført uddannelse 100 97 92 87 77 63<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 4939 4939 4939 4939 4939 4939<br />
5 år efter hf-eksamen har godt en tredjedel af kursisterne gennemført en uddannelse.<br />
Det skal her bemærkes, at 78% af kursisterne 5 år efter hf-eksamen er indskrevet på en<br />
mellemlang videregående uddannelse eller en akademisk uddannelse. 5 år er derfor et for<br />
kort tidsperspektiv, når man skal sige noget om, hvilke uddannelser kursisterne ender<br />
med at gennemføre.<br />
I det følgende redegøres for, hvilke uddannelser kursisterne har gennemført i 2003, jf.<br />
tabel 36. Procenttallene i tabellen er taget af alle kursister, så man kan se, hvor mange<br />
procent af alle kursister, der har gennemført en bestemt uddannelse.<br />
57
KAPITEL 4. 2-årig hf. Årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Tabel 36<br />
Andel af kursister, der 5 år efter hf-eksamen har fuldført en uddannelse (2003).<br />
Årgang 1998. Tallene er angivet som procenttal.<br />
2003<br />
Forberedende uddannelser 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 12<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 5<br />
Korte videregående uddannelser 5<br />
Mellemlange videregående uddannelser 11<br />
Bacheloruddannelser 4<br />
Lange videregående uddannelser 0<br />
I alt i procent 37<br />
n 4939<br />
Ved læsningen af tallene skal man være opmærksom på, at godt halvdelen eller 53% af<br />
kursisterne i 2003 er under uddannelse. Det er derfor for tidligt at sige noget om, hvor<br />
mange af kursisterne, der i sidste ende gennemfører en bestemt uddannelse.<br />
Man skal også være opmærksom på, at nogle kursister kan have gennemført en korterevarende<br />
uddannelse og senere en længerevarende uddannelse. For eksempel har 5% i<br />
2003 gennemført en erhvervsgymnasial uddannelse. Der var 21%, der umiddelbart efter<br />
hf-eksamen gik i gang med en erhvervsgymnasial uddannelse, men man kan ikke heraf<br />
slutte, at de resterende 16% ikke har gennemført uddannelsen. Disse kursister kan således<br />
godt have gennemført uddannelsen og derefter for eksempel være blandt de kursister,<br />
der har gennemført en mellemlang videregående uddannelse i 2003, fordi der på<br />
de forskellige tidspunkter kun ses på kursistens højeste fuldførte uddannelse.<br />
Tabel 37 viser lidt mere specifikt, hvilke uddannelser kursisterne har fuldført. Procenttallene<br />
i tabellen er igen taget af alle kursister, så man kan se, hvor mange procent af alle<br />
kursister, der har gennemført en bestemt uddannelse.<br />
58
Hf-enkeltfag<br />
Tabel 37<br />
Procentvis andel af kursister, der 5 år efter hf-eksamen (2003) har fuldført nedenstående<br />
uddannelser som højeste fuldførte uddannelse. Årgang 1998.<br />
2003<br />
Forberedende uddannelse<br />
Almene forløb 0<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser<br />
Hhx 5<br />
Adgangseksamen diplomingeniøruddannelsen 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb<br />
Handel og kontor 6<br />
Sundhedsuddannelser 3<br />
Øvrige 1<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 2<br />
Tekniske uddannelser 1<br />
Formidling og erhvervssprog 1<br />
Sundhedsuddannelser 1<br />
Øvrige 0<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 7<br />
Sundhedsuddannelser 3<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 1<br />
Øvrige 1<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 1<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 2<br />
Øvrige 0<br />
Lange videregående uddannelser 0<br />
I alt i procent 37<br />
n 4939<br />
Som nævnt er det efter 5 år endnu for tidligt at sige noget om, hvilke uddannelser kursisterne<br />
i sidste ende gennemfører. Der kan derfor endnu ikke udledes nogen tendenser<br />
ud fra tallene i tabellen.<br />
59
KAPITEL 4. 2-årig hf. Årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Kursister, der ikke er under uddannelse<br />
Der ses her kun på de kursister, der ikke var under uddannelse på forskellige tidspunkter<br />
i perioden 1998 til 2003.<br />
Kursisternes arbejdsmarkedsplacering<br />
Tabel 38 viser kursisternes arbejdsmarkedsplacering i perioden 1998 til 2003. 11<br />
Tabel 38<br />
Kursisternes arbejdsmarkedsplacering i perioden 1998 til 2003. Årgang 1998. Tallene er<br />
angivet i procent.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Beskæftigede 76 78 79 78 78 79<br />
Ledige 5 3 3 4 4 6<br />
Uden for arbejdsstyrken 15 16 13 12 12 9<br />
Uoplyst 4 3 4 6 6 6<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 4023 3008 2213 1870 1936 2344<br />
Knap fire femtedele af de kursister, der ikke er under uddannelse, er i beskæftigelse.<br />
En del er uden for arbejdsstyrken, mens relativt få er ledige.<br />
11 Uden for arbejdsstyrken omfatter blandt andet personer under uddannelsesforanstaltning, aktivering, revalidering,<br />
på barselsdagpenge eller kontanthjælp samt personer, der er pensionerede.<br />
60
Kapitel 5<br />
Gymnasiale Suppleringskurser (GSK)<br />
årgang 1998, 1999 og 2000<br />
I dette kapitel redegøres for resultaterne for GSK-kursister fra Københavns VUC og VUC<br />
Århus, der forlod VUC henholdsvis sommeren 1998, 1999 og 2000 med et eller flere<br />
gymnasiale suppleringskurser. Først redegøres for nogle baggrundsoplysninger om kursisterne<br />
og derefter redegøres for fremadrettede oplysninger om kursisterne: Hvad sker<br />
der senere med kursisterne med hensyn til uddannelse og arbejdsmarkedsplacering?<br />
Baggrundsoplysningerne præsenteres for hver af de tre årgange, mens de fremadrettede<br />
oplysninger kun præsenteres for årgang 1998, jf. indledningen. Resultater for årgang<br />
1999 og årgang 2000 fremgår af bilag 1 og 2.<br />
Baggrundsoplysninger<br />
I undersøgelsen indgår baggrundsdata om kursisternes køn, alder, etnisk baggrund, højeste<br />
fuldførte uddannelse før GSK og forældrebaggrund.<br />
Andelen af mandlige og kvindelige kursister<br />
Tabel 39 viser, hvor mange kvinder og mænd, der indgår i talmaterialet.<br />
Tabel 39<br />
Kursisternes fordeling på køn for de tre årgange. Tallene er angivet i procent.<br />
Mænd Kvinder n<br />
1998 33 67 656<br />
1999 31 69 592<br />
2000 33 67 559<br />
I lighed med hf-enkeltfag og den 2-årige hf er der også på GSK tale om en meget skæv<br />
kønsfordeling, idet godt to tredjedele af kursisterne er kvinder.<br />
Kursisternes aldersfordeling<br />
Tabel 40 viser spredningen i kursisternes alder.<br />
61
KAPITEL 5. Gymnasiale Suppleringskurser (GSK) årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Tabel 40<br />
Kursisternes fordeling på alder for de tre årgange. Tallene er angivet i procent.<br />
17–19 20–29 30–39 40–49 50–59 60– n<br />
1998 4 91 4 1 0 0 426<br />
1999 3 90 6 0 1 0 592<br />
2000 4 89 6 1 0 0 559<br />
På GSK er der en meget lille aldersspredning blandt kursisterne, idet 9 ud af 10 kursister<br />
er i alderen 20 til 29 år.<br />
Kursisternes fordeling på etnisk baggrund<br />
Tabel 41<br />
Kursisternes fordeling på henholdsvis danskere, indvandrere og efterkommere. 12<br />
Københavns VUC Danskere Indvandrere Efterkommere n<br />
1997 93 6 2 637<br />
1998 92 7 2 584<br />
1999 92 6 2 551<br />
For hver årgang er etnisk baggrund uoplyst for nogle få procent af kursisterne.<br />
For hver af de tre årgange er 8 til 9% af kursisterne indvandrere eller efterkommere.<br />
12 Indvandrere er kursister med anden etnisk baggrund end dansk, og som ikke er født i Danmark.<br />
Efterkommere er kursister med anden etnisk baggrund end dansk, men som er født i Danmark.<br />
62
Hf-enkeltfag<br />
Kursisternes højeste fuldførte uddannelse inden VUC<br />
Tabel 42 viser kursisternes højeste fuldførte uddannelse, før de begyndte på VUC.<br />
Tabel 42<br />
Kursisternes fordeling på højeste fuldførte uddannelse før GSK for de tre årgange.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
1998 1999 2000<br />
Grundskole 4 3 4<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 4 8 6<br />
Almengymnasiale uddannelser 76 66 67<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 5 9 10<br />
Korte videregående uddannelser 3 2 1<br />
Mellemlange videregående uddannelser 1 2 3<br />
Bacheloruddannelser 1 1 0<br />
Lange videregående uddannelser 1 0 0<br />
Uoplyst 6 9 9<br />
I alt i procent 100 100 100<br />
n 656 592 559<br />
For årgang 1998 ses det, at omkring 80% af kursisterne har en gymnasial uddannelse<br />
som højeste fuldførte uddannelse før GSK, heraf langt de fleste en almengymnasial uddannelse.<br />
Omkring 10% af kursisterne har et erhvervsfagligt praktik- og hovedforløb, en kort,<br />
mellemlang eller lang videregående uddannelse som højeste fuldførte uddannelse eller en<br />
bacheloruddannelse. Disse kursister er altså ikke startet på GSK umiddelbart efter en<br />
gymnasial uddannelse.<br />
Der er endvidere 4% af kursisterne, der har grundskolen som højeste fuldførte uddannelse<br />
før GSK. Det tyder på, at enkelte kursister bliver optaget på GSK uden først at have<br />
gennemført en gymnasial uddannelse.<br />
I forhold til årgang 1998 er der lidt færre af kursisterne i årgang 1999 og 2000, der har<br />
en almengymnasial uddannelse som højeste fuldførte uddannelse, mens der til gengæld<br />
er flere, der har en erhvervsgymnasial uddannelse som højeste fuldførte uddannelse.<br />
63
KAPITEL 5. Gymnasiale Suppleringskurser (GSK) årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Kursisternes forældrebaggrund<br />
Tabel 43 viser kursisternes forældrebaggrund med hensyn til uddannelse.<br />
Tabel 43<br />
Kursisternes fordeling på forældrebaggrund for de tre årgange. Forældrenes højeste uddannelse.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
1998 1999 2000<br />
Grundskole 8 6 8<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 25 28 28<br />
Almengymnasiale uddannelser 1 1 1<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 0 0 0<br />
Korte videregående uddannelser 6 8 6<br />
Mellemlange videregående uddannelser 27 28 28<br />
Bacheloruddannelser 1 1 1<br />
Lange videregående uddannelser 21 17 18<br />
Uoplyst 11 10 10<br />
I alt i procent 100 100 100<br />
n 656 592 559<br />
Forældrenes højeste uddannelse er uoplyst for temmelig mange kursister. Ser man bort<br />
fra denne usikkerhed, så har næsten halvdelen af GSK-kursisterne forældre med en<br />
mellemlang videregående uddannelse eller en lang videregående uddannelse. Herudover<br />
er der en fjerdedel af kursisterne, hvis forældres højeste uddannelse er et erhvervsfagligt<br />
praktik- og hovedforløb. Der er relativt få kursister, hvis forældres højeste uddannelse<br />
er grundskolen.<br />
Fremadrettede resultater for kursister årgang 1998<br />
I dette afsnit ses kun på årgang 1998, hvor Danmarks Statistik har leveret oplysninger om<br />
kursisternes uddannelses- og arbejdsmarkedsplacering på forskellige tidspunkter i perioden<br />
1998 til 2003. Det vil sige, at kursisterne er blevet fulgt op til 5 år efter afsluttet GSK.<br />
Kursister under uddannelse<br />
I dette afsnit ses kun på de kursister, der på forskellige tidspunkter i perioden 1998 til<br />
2003 var under uddannelse.<br />
Tabel 44 viser andelen af kursister, der var under uddannelse henholdsvis 4 måneder, 1<br />
år, 2 år, 3 år, 4 år og 5 år efter GSK.<br />
64
Hf-enkeltfag<br />
Tabel 44<br />
Procentvis andel af kursister, der var henholdsvis under uddannelse og ikke under uddannelse<br />
i perioden 1998 til 2003. Årgang 1998.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Under uddannelse 65 79 80 76 73 63<br />
Ikke under uddannelse 35 21 20 24 27 37<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 656 656 656 656 656 656<br />
Omkring to tredjedele af kursisterne går i gang med en uddannelse umiddelbart efter<br />
GSK. Andelen af kursister, der går i gang med en uddannelse, stiger året efter til 79%.<br />
Sidst i perioden sker der et fald i andelen af kursister under uddannelse. Det skyldes, at<br />
en del kursister på dette tidspunkt enten har fuldført en uddannelse eller på anden vis<br />
forlader en uddannelse.<br />
Kursisternes uddannelsesvalg<br />
Tabel 45 viser, hvilke uddannelser GSK-kursisterne deltog i på de forskellige tidspunkter.<br />
Tabellen omfatter kun de kursister, der er i gang med en uddannelse på de givne tidspunkter.<br />
Tabel 45<br />
Kursister under uddannelse i perioden 1998 til 2003 fordelt på uddannelser. Årgang<br />
1998. Tallene er angivet i procent.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser 1 0 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 1 2 2 2 3 2<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 1 0 0 0 0 0<br />
Korte videregående uddannelser 6 7 5 5 4 2<br />
Mellemlange videregående uddannelser 13 18 21 23 21 18<br />
Bacheloruddannelser 56 51 48 34 20 15<br />
Lange videregående uddannelser 22 21 23 35 52 62<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 426 517 526 497 481 414<br />
Tabellen efterlader ingen tvivl om, hvilke uddannelser GSK-kursisterne især går efter.<br />
Umiddelbart efter GSK er næsten fire femtedele eller 78% af de kursister, der er under<br />
uddannelse, i gang med en akademisk uddannelse (bacheloruddannelse eller en lang<br />
videregående uddannelse).<br />
65
KAPITEL 5. Gymnasiale Suppleringskurser (GSK) årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Hvis man ser på andelen af kursister, der er i gang med en bacheloruddannelse, så er det<br />
56% af kursisterne, der går i gang med en bacheloruddannelse umiddelbart efter GSK.<br />
Hen over årene sker der et kraftigt fald i andelen, der er i gang med en bacheloruddannelse.<br />
Det modsvares af, at der er en stærkt stigende andel af kursisterne, der hen over<br />
årene er i gang med en lang videregående uddannelse. I 2003 er 61% af de kursister, der<br />
er under uddannelse, i gang med en lang videregående uddannelse. Den eneste rimelige<br />
fortolkning af dette er, at mange GSK-kursister fuldfører deres bacheloruddannelse og<br />
herefter fortsætter på overbygningen.<br />
Kursisternes uddannelsesvalg mere specifikt<br />
Tabel 46 viser lidt mere specifikt, hvilke uddannelser kursisterne vælger. Da andelen af<br />
kursister, der går i gang med en forberedende uddannelse, en gymnasial uddannelse eller<br />
et erhvervsfagligt praktik- og hovedforløb er så lille, er kursister, der er i gang med<br />
sådanne uddannelser, rubriceret under Øvrige.<br />
Tabel 46<br />
Kursister optaget på nedenstående uddannelser i perioden 1998 til 2003 fordelt på de<br />
enkelte uddannelser. Årgang 1998. Tallene er angivet i procent.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 4 4 3 3 2 1<br />
Øvrige 4 3 2 2 2 1<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 2 4 5 6 7 6<br />
Sundhedsuddannelser 5 6 8 8 7 7<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 1 1 1 1 1 1<br />
Tekniske uddannelser 4 6 5 5 4 2<br />
Formidling og erhvervssprog 0 1 2 2 2 1<br />
Øvrige 0 0 0 0 0 1<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 7 8 8 6 4 3<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 17 16 16 10 7 4<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 16 15 14 12 6 6<br />
Jordbrugsvidenskabelige uddannelser 15 11 8 4 2 1<br />
Øvrige 1 1 1 2 1 2<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Sundhedsuddannelser 16 17 16 17 16 15<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 0 0 1 6 11 15<br />
Humanistiske uddannelser 1 1 1 2 4 6<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 3 0 1 3 8 10<br />
Jordbrugsvidenskabelige uddannelser 1 1 3 5 9 10<br />
Tekniske uddannelser 1 2 2 2 2 3<br />
Øvrige 0 0 0 1 2 1<br />
66
Hf-enkeltfag<br />
Øvrige 3 3 2 3 3 3<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 426 517 526 497 481 414<br />
Langt de fleste kursister tilmelder sig, som det er fremgået, akademiske uddannelser.<br />
Med hensyn til bacheloruddannelser, så drejer det sig primært om samfundsvidenskabelige<br />
uddannelser, naturvidenskabelige uddannelser og jordbrugsvidenskabelige uddannelser,<br />
mens færre vælger humanistiske uddannelser.<br />
Ser man på de lange videregående uddannelser, er det ligeledes de samfundsvidenskabelige<br />
uddannelser, de naturvidenskabelige uddannelser og de jordbrugsvidenskabelige uddannelser,<br />
som GSK-kursisterne er optaget på i 2002 og 2003. Som nævnt skyldes stigningen<br />
i andelen af kursister, der er tilmeldt disse uddannelser i de sidste år af perioden,<br />
at mange kursister på disse tidspunkter har fuldført deres bacheloruddannelse og herefter<br />
fortsætter på overbygningen. Hertil kommer, at mange kursister umiddelbart efter<br />
GSK tilmelder sig sundhedsuddannelser uden en bachelordel. Andelen af kursister, der<br />
er tilmeldt sådanne sundhedsuddannelser, er konstant over hele perioden.<br />
Fuldførelse af uddannelse efter GSK<br />
Tabel 47 viser, hvor mange kursister, der har gennemført en uddannelse efter GSK.<br />
Tabel 47<br />
Procentvis andel af kursister, der har henholdsvis fuldført en uddannelse og ikke fuldført<br />
en uddannelse efter GSK. Årgang 1998.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Fuldført uddannelse 0 2 7 21 38 52<br />
Ikke fuldført uddannelse 100 98 93 79 62 48<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 656 656 656 656 656 656<br />
Tre år efter GSK (i 2001) har en femtedel af alle GSK-kursisterne gennemført en uddannelse.<br />
I 2003 har godt halvdelen gennemført en uddannelse.<br />
I det følgende ses der på, hvilke uddannelser kursisterne har gennemført i 2003, jf. tabel<br />
48. Procenttallene i tabellen er taget af alle kursister, så man kan se, hvor mange procent<br />
af alle kursister, der har gennemført en bestemt uddannelse.<br />
67
KAPITEL 5. Gymnasiale Suppleringskurser (GSK) årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Tabel 48<br />
Andel af kursister, der 5 år efter GSK har fuldført en uddannelse (2003). Årgang 1998.<br />
Tallene er angivet som procenttal.<br />
2003<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 2<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 1<br />
Korte videregående uddannelser 7<br />
Mellemlange videregående uddannelser 12<br />
Bacheloruddannelser 27<br />
Lange videregående uddannelser 4<br />
I alt i procent 52<br />
n 656<br />
Ved læsningen af tallene skal man være opmærksom på, at knap to tredjedele eller 63%<br />
af kursisterne i 2003 er under uddannelse. Det er derfor for tidligt at sige noget om, hvor<br />
mange af GSK-kursisterne, der i sidste ende gennemfører en bestemt uddannelse.<br />
Man skal også være opmærksom på, at nogle kursister kan have gennemført en korterevarende<br />
uddannelse og senere en længerevarende uddannelse.<br />
Ellers ses det af tabellen, at godt en fjerdedel eller 27% af alle kursister 5 år efter GSK<br />
har gennemført en bacheloruddannelse. Dette stemmer overens med, at der sker en kraftig<br />
stigning i andelen af kursister, der er tilmeldt en lang videregående uddannelse op<br />
gennem perioden, jf. tabel 45.<br />
Tabel 49 viser lidt mere specifikt, hvilke uddannelser kursisterne har fuldført. Procenttallene<br />
i tabellen er igen taget af alle kursister, så man kan se, hvor mange procent af alle<br />
kursister, der har gennemført en bestemt uddannelse.<br />
68
Hf-enkeltfag<br />
Tabel 49<br />
Procentvis andel af kursister, der 5 år efter GSK (2003) har fuldført nedenstående uddannelser<br />
som højeste fuldførte uddannelse. Årgang 1998.<br />
2003<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 4<br />
Øvrige 3<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 2<br />
Sundhedsuddannelser 5<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 1<br />
Tekniske uddannelser 3<br />
Formidling og erhvervssprog 1<br />
Øvrige 0<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 4<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 10<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 6<br />
Jordbrugsvidenskabelige uddannelser 7<br />
Øvrige 1<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Sundhedsuddannelser 2<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 0<br />
Humanistiske uddannelser 0<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 0<br />
Jordbrugsvidenskabelige uddannelser 1<br />
Øvrige 0<br />
Øvrige 2<br />
I alt i procent 52<br />
n 656<br />
Da der er så mange af de GSK-kursister, der er under uddannelse i 2003, som på dette<br />
tidspunkt er optaget på lange videregående uddannelser, er det endnu for tidligt at sige<br />
noget om, hvilke uddannelser kursisterne i sidste ende gennemfører.<br />
69
KAPITEL 5. Gymnasiale Suppleringskurser (GSK) årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Kursister, der ikke er under uddannelse<br />
Der ses her kun på de kursister, der ikke var under uddannelse på forskellige tidspunkter<br />
i perioden 1998 til 2003.<br />
Kursisternes arbejdsmarkedsplacering<br />
Tabel 50 viser kursisternes arbejdsmarkedsplacering i perioden 1998 til 2003. 13<br />
Tabel 50<br />
Kursisternes arbejdsmarkedsplacering i perioden 1998 til 2003. Årgang 1998.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
1998 1999 2000 2001 2002 2003<br />
Beskæftigede 67 67 61 66 61 64<br />
Ledige 7 4 7 6 11 14<br />
Uden for arbejdsstyrken 19 22 14 13 13 10<br />
Uoplyst 8 8 11 15 15 12<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100 100<br />
n 230 139 130 159 175 242<br />
De fleste af de kursister, der ikke er under uddannelse på de pågældende tidspunkter, er<br />
i beskæftigelse, mens en del er uden for arbejdsstyrken. Relativt få kursister er registrerede<br />
som ledige på de forskellige tidspunkter. I 2003 er der dog 14% af kursisterne, der<br />
er registrerede som ledige.<br />
Det skal dog bemærkes, at tallene er behæftet med en vis usikkerhed, idet temmelig<br />
mange kursisters arbejdsmarkedsstatus er uoplyst.<br />
13 Uden for arbejdsstyrken omfatter blandt andet personer under uddannelsesforanstaltning, aktivering, revalidering,<br />
på barselsdagpenge eller kontanthjælp samt personer, der er pensionerede.<br />
70
Kapitel 6<br />
Hf-enkeltfag, 2-årige hf-kurser og<br />
gymnasiale suppleringskurser (GSK)<br />
har forskellige målgrupper<br />
I dette kapitel foretages en sammenligning mellem kursisterne på henholdsvis hf-enkeltfag,<br />
på de 2-årige hf-kurser og på GSK med hensyn til alder, uddannelsesbaggrund og<br />
valg af uddannelse efter hf/GSK. Da resultaterne for de enkelte uddannelser for de tre<br />
undersøgte årgange som nævnt i de fleste tilfælde i høj grad ligner hinanden med hensyn<br />
til baggrundsfaktorer og valg af uddannelse redegøres kun for resultater vedrørende årgang<br />
1998. Desuden redegøres kun for hf-enkeltfag i resten af landet, for 2-årig hf og for<br />
GSK, på Københavns VUC og VUC Århus. Med hensyn til forskelle mellem hf-enkeltfag<br />
på Københavns VUC og hf-enkeltfag i resten af landet henvises til kapitel 1 og 2.<br />
Kursisternes aldersfordeling<br />
Tabel 51 viser spredningen i kursisternes alder på de forskellige uddannelser.<br />
Tabel 51<br />
Kursisternes fordeling på alder på henholdsvis hf-enkeltfag, 2-årig hf og GSK. Årgang<br />
1998. Tallene er angivet i procent.<br />
17–19 20–29 30–39 40–49 50–59 60– n<br />
Fuld hf-enkeltfag, resten af landet 2 62 18 9 6 2 923<br />
1–7 hf-enkeltfag, resten af landet 5 40 17 15 12 9 16.251<br />
2-årig hf, hele landet 48 51 1 0 0 0 4939<br />
GSK, Københavns VUC<br />
og VUC Århus 4 91 4 1 0 0 426<br />
Der er stor forskel på aldersfordelingerne på de forskellige uddannelser.<br />
Ser man først på aldersfordelingerne for de kursister, der har taget en fuld hf-eksamen<br />
på VUC i sommeren 1998, og sammenligner med de kursister, der i sommeren 1998 forlod<br />
VUC med 1–7 hf-enkeltfag, men uden et fuldt eksamensbevis, så er der en markant<br />
forskel på aldersfordelingerne (p
KAPITEL 6. Hf-enkeltfag, 2-årige hf-kurser og GSK har forskellige målgrupper<br />
17% af kursisterne med en fuld hf-eksamen 40 år eller derover, mens det samme gælder<br />
37% af kursisterne uden en fuld hf-eksamen. Forskellen på aldersfordelingerne for de to<br />
grupper af kursister er statistisk signifikant.<br />
Med hensyn til aldersfordeling, så er der på VUC altså tale om to forskellige målgrupper<br />
for hf-enkeltfag.<br />
Det ses endvidere, at kursisterne på de 2-årige hf-kurser aldersmæssigt adskiller sig markant<br />
fra hf-enkeltfagskursisterne på VUC (p
Korte videregående<br />
uddannelser 2 4 0 3<br />
Mellemlange videregående<br />
uddannelser 2 9 0 1<br />
Bacheloruddannelser 0 0 0 1<br />
Lange videregående<br />
uddannelser 0 2 0 1<br />
Forskeruddannelser 0 0 0 0<br />
Uoplyst 4 3 5 6<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 923 16.251 4939 656<br />
Hf-enkeltfag<br />
Også når man ser på kursisternes uddannelsesmæssige baggrund før påbegyndelsen af<br />
uddannelsen, er der stor forskel på målgrupperne for de forskellige uddannelser.<br />
Hvis man først ser på den 2-årige hf, så kommer langt hovedparten af kursisterne med<br />
grundskolen som den højeste fuldførte uddannelse.<br />
Hvis man derefter ser på GSK-kursisterne, så har langt de fleste en gymnasial uddannelse<br />
som højeste fuldførte uddannelse. Det er ikke overraskende, da det er et krav for<br />
optagelse på GSK, at kursisterne forud har en gymnasial uddannelse. Der er dog en mindre<br />
del af GSK-kursisterne, der ikke kommer til GSK umiddelbart efter at have taget en<br />
gymnasial uddannelse, idet nogle har taget for eksempel en kort videregående uddannelse<br />
eller har gennemført et erhvervsfagligt praktik- og hovedforløb.<br />
Endelig er der ret stor forskel på kursister med en fuld hf-eksamen fra VUC og kursister,<br />
der har gennemført 1 til 7 hf-enkeltfag, men uden fuldt eksamensbevis. Næsten procentvis<br />
dobbelt så mange af kursisterne med en fuld hf-eksamen har grundskolen som<br />
højeste fuldførte uddannelse sammenlignet med kursisterne uden fuldt eksamensbevis.<br />
Til gengæld er der klart flere af de sidstnævnte kursister, der har en gymnasial uddannelse<br />
eller en videregående uddannelse. Det drejer sig om 34% mod kun 6% af kursisterne<br />
med en fuld hf-eksamen (p
KAPITEL 6. Hf-enkeltfag, 2-årige hf-kurser og GSK har forskellige målgrupper<br />
Hvor mange kursister går i gang<br />
med en uddannelse efter hf/GSK?<br />
Tabel 53 viser, hvor mange kursister, der gik i gang med en uddannelse umiddelbart efter<br />
hf/GSK.<br />
Tabel 53<br />
Andel af kursister henholdsvis under uddannelse og ikke under uddannelse i 1998.<br />
Årgang 1998. Tallene er angivet i procent.<br />
Fuld hf-enkelt- 1–7 enkelt- 2-årig hf, GSK, Købenfag,<br />
resten fag, resten hele havns VUC<br />
af landet af landet landet og VUC Århus<br />
Under uddannelse 47 23 19 65<br />
Ikke under uddannelse 53 77 81 35<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 923 16251 4939 656<br />
Flest GSK-kursister går hurtigt i gang med en uddannelse efterfulgt af kursister med en<br />
fuld hf-eksamen. Det skal her indskydes, at der blandt kursisterne med en fuld hf-enkeltfagseksamen<br />
fra Københavns VUC var 57% af kursisterne, der var under uddannelse<br />
umiddelbart efter hf. Altså procentvis næsten lige så mange som det ses for GSK-kursisterne.<br />
Betydeligt færre af kursisterne med 1–7 hf-enkeltfag og kursisterne fra de 2-årige hf-kurser<br />
går i gang med en uddannelse umiddelbart efter hf. Også her skal det indskydes, at<br />
der blandt kursisterne med 1–7 hf-enkeltfag fra Københavns VUC var 36% af kursisterne,<br />
der var under uddannelse umiddelbart efter hf.<br />
Forklaringen på, at der er betydeligt færre af kursisterne med 1–7 hf-enkeltfag, der går<br />
i gang med en uddannelse, sammenlignet med kursister med en fuld hf-eksamen, er hovedsageligt,<br />
at der blandt de førstnævnte kursister er flere i de ældre aldersgrupper. Tabel<br />
54 viser, hvor mange af kursisterne med 1–7 hf-enkeltfag, der var under uddannelse umiddelbart<br />
efter VUC.<br />
74
Hf-enkeltfag<br />
Tabel 54<br />
Andel af kursister under uddannelse i 1998 fordelt på alder. Årgang 1998. 1–7 hf-enkeltfag.<br />
Hele landet minus Københavns VUC. Tallene er angivet i procent af alle kursister.<br />
Under Ikke under I alt<br />
uddannelse uddannelse i procent n<br />
17–19 år 38 62 100 874<br />
20–29 år 37 63 100 6524<br />
30–39 år 24 76 100 2835<br />
40–49 år 13 87 100 2518<br />
50–59 år 3 97 100 2029<br />
60 år og derover 1 99 100 1471<br />
Det fremgår, at der er markant flere af kursisterne i alderen 17 til 29 år, der gik i gang<br />
med en uddannelse umiddelbart efter VUC sammenlignet med de ældre aldersgrupper.<br />
Næsten ingen i aldersgruppen på 50 år og derover gik i gang med en uddannelse.<br />
I løbet af et par år er der dog flere og flere kursister, der går i gang med en uddannelse.<br />
Tabel 55 viser, hvor mange kursister, der var under uddannelse 2 år efter hf/GSK i 2000.<br />
2000 er det år i perioden 1998–2003, hvor flest kursister var under uddannelse bortset fra<br />
kursisterne fra de 2-årige hf-kurser, hvor der var flest kursister under uddannelse i 2001.<br />
Tabel 55<br />
Procentvis andel af kursister henholdsvis under uddannelse og ikke under uddannelse i<br />
2000 14 . Årgang 1998.<br />
Fuld hf-enkelt- 1–7 enkelt- 2-årig hf, GSK, Købenfag,<br />
resten fag, resten hele havns VUC<br />
af landet af landet landet og VUC Århus<br />
Under uddannelse 63 36 62 80<br />
Ikke under uddannelse 37 64 38 20<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 923 16251 4939 656<br />
For alle grupper af kursister sker der en kraftig stigning i antallet af kursister, der kommer<br />
under uddannelse. Stigningen er især markant for kursisterne fra de 2-årige hf-kurser, hvor<br />
andelen af kursister under uddannelse stiger fra 19% i 1998 til 62% i 2001. Det understreger<br />
igen, at mange af kursisterne fra de 2-årige hf-kurser er ‘langsomme startere’.<br />
14 For kursisterne fra de 2-årige hf-kurser sker der fra 2000 til 2001 en stigning i antallet af kursister, der var<br />
under uddannelse. Fra 55% i 2000 til 62% i 2001. For disse kursister er procenttallet derfor taget for år 2001.<br />
75
KAPITEL 6. Hf-enkeltfag, 2-årige hf-kurser og GSK har forskellige målgrupper<br />
Det fremgår også, at markant færre af kursisterne med 1–7 hf-enkeltfag kommer under<br />
uddannelse efter hf. Dette skyldes formentlig, at mange af de kursister, der kun tager enkelte<br />
hf-enkeltfag, ikke kommer til VUC med den hensigt at skulle bruge deres hf-enkeltfag<br />
i forbindelse med videre uddannelse.<br />
Kursisternes valg af uddannelse efter hf/GSK<br />
Tabel 56 viser, hvilke uddannelser kursisterne var tilmeldt umiddelbart efter hf/GSK. Tallene<br />
omfatter kun de kursister, der var under uddannelse i 1998.<br />
Tabel 56<br />
Kursisternes uddannelsesvalg i 1998 fordelt på hf/GSK. Årgang 1998.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
Fuld hf-enkelt- 1–7 enkelt- 2-årig hf, GSK, Købenfag,<br />
resten fag, resten hele havns VUC<br />
af landet af landet landet og VUC Århus<br />
Forberedende<br />
uddannelser 2 9 5 1<br />
Erhvervsfaglige praktikog<br />
hovedforløb 6 13 16 1<br />
Almengymnasiale<br />
uddannelser 0 2 0 0<br />
Erhvervsgymnasiale<br />
uddannelser 4 2 21 1<br />
Korte videregående<br />
uddannelser 8 6 9 6<br />
Mellemlange videregående<br />
uddannelser 39 38 28 13<br />
Bacheloruddannelser 35 21 20 56<br />
Lange videregående<br />
uddannelser 5 8 3 22<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 436 3796 916 426<br />
76
Hf-enkeltfag<br />
Med hensyn til de kursister, der i 1998 forlod VUC med en fuld hf-eksamen, valgte langt<br />
de fleste enten en mellemlang videregående uddannelse eller en akademisk uddannelse.<br />
Sammenligner man kursister med en fuld hf-eksamen fra VUC med kursisterne med en<br />
fuld hf-eksamen fra de 2-årige hf-kurser, ses det, at færre af kursisterne fra de 2-årige<br />
hf-kurser går i gang med en mellemlang videregående uddannelse eller en akademisk uddannelse.<br />
Derimod er der klart flere af kursisterne fra de 2-årige hf-kurser, der umiddelbart<br />
efter hf-eksamen går i gang med enten et erhvervsfagligt praktik- og hovedforløb<br />
eller en erhvervsgymnasial uddannelse.<br />
Med hensyn til GSK-kursisterne ses det, at langt de fleste kursister umiddelbart efter GSK<br />
gik i gang med en akademisk uddannelse (78%), mens relativt få gik i gang med en<br />
mellemlang videregående uddannelse.<br />
Sammenligner man kursister fra VUC med en fuld hf-eksamen med kursister uden en<br />
fuld hf-eksamen, ses det, at noget færre af de sidstnævnte valgte en akademisk uddannelse.<br />
Derimod er der stort set lige mange fra de to grupper af kursister, der gik i gang<br />
med en mellemlang videregående uddannelse.<br />
Ovenstående drejer sig om kursisternes uddannelsesvalg umiddelbart efter hf/GSK. Det<br />
kan også være af interesse at se på kursisternes uddannelsesvalg i et længere perspektiv.<br />
Af tabel 57 ses det, hvilke uddannelser kursisterne var i gang med 5 år efter hf/GSK. Tallene<br />
omfatter kun de kursister, der var under uddannelse i 2003.<br />
77
KAPITEL 6. Hf-enkeltfag, 2-årige hf-kurser og GSK har forskellige målgrupper<br />
Tabel 57<br />
Kursisternes uddannelsesvalg i 2003 fordelt på hf/GSK. Årgang 1998.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
Fuld hf-enkelt- 1–7 enkelt- 2-årig hf, GSK, Købenfag,<br />
resten fag, resten hele havns VUC<br />
af landet af landet landet og VUC Århus<br />
Forberedende uddannelser 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktikog<br />
hovedforløb 9 12 15 2<br />
Almengymnasiale<br />
uddannelser 0 0 0 0<br />
Erhvervsgymnasiale<br />
uddannelser 0 1 0 0<br />
Korte videregående<br />
uddannelser 2 4 5 2<br />
Mellemlange videregående<br />
uddannelser 46 41 55 18<br />
Bacheloruddannelser 20 16 15 15<br />
Lange videregående<br />
uddannelser 23 26 9 62<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 323 3524 2595 414<br />
Med hensyn til hf-enkeltfag er langt de fleste af de kursister, der er under uddannelse 5<br />
år efter VUC, indmeldt på enten mellemlange videregående uddannelser eller akademiske<br />
uddannelser. Der er her ingen forskel på kursister med en fuld hf-eksamen og kursister<br />
uden en fuld hf-eksamen. Man kan også hæfte sig ved, at der er relativt mange, der 5 år<br />
efter at have forladt VUC, er i gang med et erhvervsfagligt praktik- og hovedforløb.<br />
Det ses også, at færre kursister fra de 2-årige hf-kurser 5 år efter hf-eksamen er i gang<br />
med akademiske uddannelser sammenlignet med hf-enkeltfagskursisterne fra VUC. Til<br />
gengæld er der flere af kursisterne fra de 2-årige hf-kurser, der er i gang med en mellemlang<br />
videregående uddannelse. I lighed med hf-enkeltfagskursisterne er der også relativt<br />
mange kursister fra de 2-årige hf-kurser, der 5 år efter eksamen er i gang med et erhvervsfagligt<br />
praktik- og hovedforløb.<br />
78
Hf-enkeltfag<br />
GSK-kursisterne adskiller sig tydeligt fra hf-kursisterne, idet langt flere af GSK-kursisterne<br />
er i gang med akademiske uddannelser 5 år efter at have forladt VUC.<br />
Som det er fremgået, vælger såvel hf-kursisterne som GSK-kursisterne overvejende mellemlange<br />
videregående uddannelser eller akademiske uddannelser.<br />
Tabel 58 viser, hvor mange af kursisterne, der umiddelbart efter hf/GSK tilmelder sig forskellige<br />
typer af mellemlange videregående uddannelser.<br />
Tabel 58<br />
Procentvis andel af kursister, der var tilmeldt nedenstående mellemlange videregående<br />
uddannelser i 1998. Årgang 1998. Tallene omfatter kun kursister tilmeldt en mellemlang<br />
videregående uddannelse i 1998.<br />
Fuld hf-enkelt- 1–7 enkelt- 2-årig hf, GSK, Købenfag,<br />
resten fag, resten hele havns VUC<br />
af landet af landet landet og VUC Århus<br />
Pædagogiske<br />
uddannelser 63 65 65 13<br />
Sundhedsuddannelser 20 19 26 41<br />
Samfundsvidenskabelige<br />
uddannelser 11 7 2 9<br />
Formidling og<br />
erhvervssprog 5 2 3 4<br />
Tekniske uddannelser 1 5 1 32<br />
Levnedsmiddel og<br />
ernæring 1 1 2 2<br />
Forsvar 0 1 0 0<br />
Jordbrug og fiskeri 0 0 0 0<br />
Transport mv. 0 0 0 0<br />
Naturvidenskabelige<br />
uddannelser 0 0 0 0<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 174 1444 259 56<br />
79
KAPITEL 6. Hf-enkeltfag, 2-årige hf-kurser og GSK har forskellige målgrupper<br />
For kursisterne med en fuld hf-enkeltfagseksamen, kursisterne med 1–7 hf-enkeltfag og<br />
kursisterne fra de 2-årige kurser gælder, at de fleste vælger pædagogiske uddannelser<br />
efterfulgt af sundhedsuddannelser. Blandt kursisterne med hf-enkeltfag er der en del, der<br />
vælger samfundsvidenskabelige uddannelser.<br />
Temmelig få af GSK-kursisterne vælger i det hele taget en mellemlang videregående<br />
uddannelse. Blandt dem, der gør det, vælger de fleste sundhedsuddannelser eller tekniske<br />
uddannelser, mens få vælger pædagogiske uddannelser sammenlignet med hf-kursisterne.<br />
Tabel 59 viser tilsvarende, hvor mange af kursisterne, der umiddelbart efter hf/GSK tilmelder<br />
sig forskellige typer af akademiske uddannelser.<br />
Tabel 59<br />
Procentvis andel af kursister, der var tilmeldt nedenstående akademiske uddannelser i<br />
1998. Årgang 1998. Tallene omfatter kun kursister tilmeldt en akademisk uddannelse i<br />
1998.<br />
Fuld hf-enkelt- 1–7 enkelt- 2-årig hf, GSK, Købenfag,<br />
resten fag, resten hele havns VUC<br />
af landet af landet landet og VUC Århus<br />
Humanistiske<br />
uddannelser 52 29 41 10<br />
Samfundsvidenskabelige<br />
uddannelser 31 23 40 22<br />
Naturvidenskabelige<br />
uddannelser 5 23 7 24<br />
Tekniske uddannelser 3 6 4 1<br />
Jordbrugsvidenskabelige<br />
uddannelser 3 5 4 21<br />
Sundhedsuddannelser 5 13 5 21<br />
Levnedsmiddel og ernæring 0 0 0 1<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 172 1100 196 331<br />
80
Hf-enkeltfag<br />
Blandt kursisterne med fuld hf-enkeltfagseksamen fra VUC og kursisterne fra de 2-årige<br />
hf-kurser vælger langt hovedparten af kursisterne enten en humanistisk eller en samfundsvidenskabelig<br />
uddannelse.<br />
Kursisterne med 1–7 enkeltfag adskiller sig herfra, idet nogenlunde lige mange vælger<br />
henholdsvis humanistiske uddannelser, samfundsvidenskabelige uddannelser og naturvidenskabelige<br />
uddannelser. En del vælger sundhedsuddannelser.<br />
GSK-kursisterne vælger fortrinsvis samfundsvidenskabelige uddannelser, naturvidenskabelige<br />
uddannelser, jordbrugsvidenskabelige uddannelser og sundhedsuddannelser, mens<br />
færre vælger humanistiske uddannelser sammenlignet med hf-kursisterne.<br />
Man kan hæfte sig ved, at der blandt de kursister, der går i gang med en uddannelse i<br />
1998, er procentvis lige så mange af kursisterne med 1–7 hf-enkeltfag som af GSK-kursisterne,<br />
som går i gang med en naturvidenskabelig uddannelse.<br />
81
Bilag
Bilag 1<br />
Kursisternes uddannelses- og arbejdsmarkedsplacering<br />
efter hf/GSK. Årgang 1999<br />
Fuld hf-enkeltfag. Årgang 1999<br />
Tabel 60<br />
Procentvis andel af kursister, der var henholdsvis under uddannelse og ikke under uddannelse<br />
i perioden 1999 til 2003. Årgang 1999<br />
1999 2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Under uddannelse 63 77 76 73 60<br />
Ikke under uddannelse 37 23 24 27 40<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 175 175 175 175 175<br />
Resten af landet<br />
Under uddannelse 50 64 65 60 46<br />
Ikke under uddannelse 50 36 35 40 54<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 1007 1007 1007 1007 1007<br />
84
Hf-enkeltfag<br />
Tabel 61<br />
Kursister under uddannelse i perioden 1999 til 2003 fordelt på uddannelser. Årgang<br />
1999. Tallene er angivet i procent.<br />
1999 2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Forberedende uddannelser 0 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 3 4 5 5 2<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 4 1 0 0 0<br />
Almengymnasiale uddannelser 0 0 0 0 0<br />
Korte videregående uddannelser 6 10 10 5 4<br />
Mellemlange videregående uddannelser 22 27 29 34 33<br />
Bacheloruddannelser 59 51 51 46 42<br />
Lange videregående uddannelser 7 6 5 10 19<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 111 135 133 127 105<br />
Resten af landet<br />
Forberedende uddannelser 2 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 6 10 10 8 7<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 3 1 1 0 0<br />
Almengymnasiale uddannelser 0 0 0 0 0<br />
Korte videregående uddannelser 9 11 8 6 6<br />
Mellemlange videregående uddannelser 38 42 48 52 47<br />
Bacheloruddannelser 36 30 27 23 22<br />
Lange videregående uddannelser 6 6 6 11 17<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 499 641 652 605 464<br />
85
BILAG 1<br />
Tabel 62<br />
Kursister optaget på nedenstående uddannelser i perioden 1999 til 2003 fordelt på de<br />
enkelte uddannelser. Årgang 1999 Københavns VUC. Tallene er angivet i procent.<br />
1999 2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser<br />
Almene forløb 0 0 0 0 0<br />
Erhvervsrettede forløb 0 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb<br />
Handel og kontor 2 1 2 2 1<br />
Sundhedsuddannelser 0 1 1 2 1<br />
Øvrige 1 1 2 2 0<br />
Erhvervsgymnasiale udd.<br />
Hhx 4 0 0 0 0<br />
Adgangseksamen, diplomingeniøruddannelsen 0 1 0 0 0<br />
Almengymnasiale uddannelser<br />
Hf 0 0 0 0 0<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 4 4 3 2 1<br />
Øvrige 3 6 7 2 3<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 10 13 11 14 12<br />
Sundhedsuddannelser 4 7 8 9 10<br />
Tekniske uddannelser 4 4 5 6 5<br />
Formidling og erhvervssprog 4 3 4 3 4<br />
Øvrige 1 1 2 2 2<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 26 23 23 24 17<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 21 19 18 13 10<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 11 8 8 6 10<br />
Øvrige 1 1 3 4 4<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Tekniske uddannelser 5 3 3 2 2<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 0 0 0 6 12<br />
Øvrige 3 3 2 3 5<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 111 135 133 127 105<br />
86
Hf-enkeltfag<br />
Tabel 63<br />
Kursister optaget på nedenstående uddannelser i perioden 1999 til 2003 fordelt på de<br />
enkelte uddannelser. Årgang 1999 resten af landet. Tallene er angivet i procent.<br />
1999 2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser<br />
Almene forløb 0 0 0 0 0<br />
Erhvervsrettede forløb 1 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb<br />
Handel og kontor 3 6 6 4 2<br />
Sundhedsuddannelser 1 2 2 2 2<br />
Øvrige 2 2 3 3 3<br />
Erhvervsgymnasiale udd.<br />
Hhx 3 1 1 2 0<br />
Adgangseksamen, diplomingeniøruddannelsen 0 0 0 0 0<br />
Almengymnasiale uddannelser<br />
Hf 0 0 0 0 0<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 5 5 4 2 3<br />
Øvrige 4 6 4 4 3<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 23 23 28 31 28<br />
Sundhedsuddannelser 8 11 11 12 11<br />
Tekniske uddannelser 1 1 1 1 2<br />
Formidling og erhvervssprog 2 2 3 2 3<br />
Øvrige 5 5 5 5 3<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 18 15 14 11 11<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 13 10 10 8 7<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 4 4 3 3 3<br />
Øvrige 1 1 0 0 1<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Tekniske uddannelser 1 1 1 1 1<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 0 0 0 2 5<br />
Sundhedsuddannelser 3 3 3 3 3<br />
Humanistiske uddannelser 1 1 1 4 5<br />
Øvrige 1 1 1 1 3<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 499 641 652 605 464<br />
87
BILAG 1<br />
Tabel 64<br />
Kursisternes arbejdsmarkedsplacering i perioden 1999 til 2003. Årgang 1999.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
1999 2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Beskæftigede 63 65 55 46 67<br />
Ledige 6 3 10 6 7<br />
Uden for arbejdsstyrken 27 20 21 31 14<br />
Uoplyst 5 13 14 17 11<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 64 40 42 48 70<br />
Resten af landet<br />
Beskæftigede 61 62 64 61 63<br />
Ledige 5 5 6 11 11<br />
Uden for arbejdsstyrken 32 30 26 24 23<br />
Uoplyst 2 3 4 3 3<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 508 366 355 402 543<br />
1–7 hf-enkeltfag. Årgang 1999<br />
Tabel 65<br />
Procentvis andel af kursister, der var henholdsvis under uddannelse og ikke under uddannelse<br />
i perioden 1999 til 2003 fordelt på Københavns VUC og resten af landet.<br />
Årgang 1999<br />
1999 2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Under uddannelse 38 49 53 53 48<br />
Ikke under uddannelse 62 51 47 47 52<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 1608 1608 1608 1608 1608<br />
Resten af landet<br />
Under uddannelse 23 32 35 35 27<br />
Ikke under uddannelse 77 68 65 65 73<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 16326 16326 16326 16326 16326<br />
88
Tabel 66<br />
Kursister under uddannelse i perioden 1999 til 2003 fordelt på uddannelser.<br />
Årgang 1999. Tallene er angivet i procent.<br />
Hf-enkeltfag<br />
1999 2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Forberedende uddannelser 12 6 2 2 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 4 7 7 6 7<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 1 1 0 0 0<br />
Almengymnasiale uddannelser 3 2 2 1 1<br />
Korte videregående uddannelser 5 6 6 5 5<br />
Mellemlange videregående uddannelser 25 31 36 37 32<br />
Bacheloruddannelser 41 38 38 33 31<br />
Lange videregående uddannelser 10 9 9 17 23<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 610 789 858 853 774<br />
Resten af landet<br />
Forberedende uddannelser 8 2 1 1 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 12 13 11 11 12<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 2 1 1 1 1<br />
Almengymnasiale uddannelser 5 4 2 1 1<br />
Korte videregående uddannelser 7 8 7 5 4<br />
Mellemlange videregående uddannelser 38 47 53 55 48<br />
Bacheloruddannelser 21 18 19 17 17<br />
Lange videregående uddannelser 7 7 7 10 16<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 3800 5266 5781 5652 4466<br />
89
BILAG 1<br />
Tabel 67<br />
Kursister optaget på nedenstående uddannelser i perioden 1999 til 2003 fordelt på de<br />
enkelte uddannelser. Årgang 1999 Københavns VUC. Tallene er angivet i procent.<br />
1999 2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser<br />
Almene forløb 11 6 2 2 0<br />
Erhvervsrettede forløb 1 0 0 0 0<br />
Almengymnasiale uddannelser<br />
Hf/Gymnasium/Studenterkurser 3 2 2 1 1<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser<br />
Hhx/Htx/Diplomingeniøruddannelsen 1 1 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb<br />
Sundhedsuddannelser 1 1 1 1 1<br />
Handel og kontor 1 1 2 1 1<br />
Bygge og anlæg 1 1 1 2 2<br />
Øvrige 1 4 3 2 3<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 2 3 2 2 1<br />
Tekniske uddannelser 0 1 1 1 1<br />
Øvrige 2 2 2 2 2<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 12 15 19 20 17<br />
Sundhedsuddannelser 7 9 9 10 9<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 2 3 3 2 1<br />
Tekniske uddannelser 2 2 2 2 2<br />
Formidling og erhvervssprog 1 1 1 1 2<br />
Øvrige 1 1 1 2 1<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 20 17 16 15 14<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 13 11 12 10 9<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 6 6 5 5 5<br />
Jordbrugsvidenskabelige uddannelser 2 2 1 1 1<br />
Sundhedsuddannelser 1 2 2 2 3<br />
Øvrige 0 0 0 0 0<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Sundhedsuddannelser 6 6 5 5 5<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 0 0 0 4 8<br />
Humanistiske uddannelser 1 1 1 4 6<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 0 0 0 1 1<br />
Øvrige 1 2 2 2 4<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 610 789 858 853 774<br />
90
Hf-enkeltfag<br />
Tabel 68<br />
Kursister optaget på nedenstående uddannelser i perioden 1999 til 2003 fordelt på de<br />
enkelte uddannelser. Årgang 1999. Hele landet minus Københavns VUC. Tallene er angivet<br />
i procent.<br />
1999 2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser<br />
Almene forløb 7 2 1 1 0<br />
Erhvervsrettede forløb 1 0 0 0 0<br />
Almengymnasiale uddannelser<br />
Hf/gymnasium/studenterkursus 5 4 2 1 1<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser<br />
Hhx/Htx/Diplomingeniøruddannelsen 2 1 1 1 1<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb<br />
Sundhedsuddannelser 3 4 3 3 4<br />
Handel og kontor 3 3 3 3 3<br />
Bygge og anlæg 1 1 1 1 1<br />
Jern og metal 1 1 1 1 1<br />
Øvrige 3 2 2 2 3<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 4 4 3 2 2<br />
Tekniske uddannelser 1 1 1 1 1<br />
Øvrige 2 2 3 2 1<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 24 29 33 36 31<br />
Sundhedsuddannelser 7 10 11 11 10<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 3 4 4 4 3<br />
Tekniske uddannelser 2 2 2 2 2<br />
Formidling og erhvervssprog 1 1 1 1 1<br />
Øvrige 1 1 1 2 1<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 8 7 7 7 7<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 7 7 6 5 5<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 5 4 4 3 4<br />
Jordbrugsvidenskabelige uddannelser 1 1 1 1 1<br />
Sundhedsuddannelser 0 0 1 1 1<br />
Øvrige 0 0 0 0 0<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Sundhedsuddannelser 3 3 3 3 4<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 0 0 1 3 5<br />
Humanistisk uddannelser 2 1 1 2 3<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 0 0 0 1 1<br />
Tekniske uddannelser 1 1 1 1 1<br />
Øvrige 0 0 1 1 2<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 3800 5266 5781 5652 4466<br />
91
BILAG 1<br />
Tabel 69<br />
Kursisternes arbejdsmarkedsplacering i perioden 1999 til 2003. Årgang 1999.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
1999 2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Beskæftigede 60 59 61 59 62<br />
Ledige 5 4 4 5 7<br />
Uden for arbejdsstyrken 33 33 29 30 25<br />
Uoplyst 2 4 6 7 6<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 998 819 750 755 834<br />
Resten af landet<br />
Beskæftigede 56 59 60 59 61<br />
Ledige 5 5 5 5 6<br />
Uden for arbejdsstyrken 38 34 32 32 30<br />
Uoplyst 1 2 3 3 4<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 12.526 11.060 10.545 10.674 11.860<br />
92
Hf-enkeltfag<br />
2-årig hf. Årgang 1999<br />
Tabel 70<br />
Procentvis andel af kursister, der var henholdsvis under uddannelse og ikke under uddannelse<br />
i perioden 1999 til 2003. Årgang 1999<br />
1999 2000 2001 2002 2003<br />
Under uddannelse 21 41 55 63 62<br />
Ikke under uddannelse 79 59 45 37 38<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 4232 4232 4232 4232 4232<br />
Tabel 71<br />
Kursister under uddannelse i perioden 1999 til 2003 fordelt på uddannelser.<br />
Årgang 1999. Tallene er angivet i procent.<br />
1999 2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser 4 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 14 19 19 17 15<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 21 8 3 2 1<br />
Almengymnasiale uddannelser 0 0 0 0 0<br />
Korte videregående uddannelser 10 10 9 8 7<br />
Mellemlange videregående uddannelser 27 40 48 53 56<br />
Bacheloruddannelser 21 19 18 16 15<br />
Lange videregående uddannelser 3 3 3 4 6<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 869 1714 2331 2662 2603<br />
93
BILAG 1<br />
Tabel 72<br />
Kursister optaget på nedenstående uddannelser i perioden 1999 til 2003 fordelt på de<br />
enkelte uddannelser. Årgang 1999. Tallene er angivet i procent.<br />
1999 2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser<br />
Erhvervsrettede forløb 0 0 0 0 0<br />
Almene forløb 4 0 0 0 0<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser<br />
Hhx 21 7 3 1 1<br />
Adgangseksamen, diplomingeniøruddannelsen 0 1 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb<br />
Handel og kontor 6 9 9 8 5<br />
Sundhedsuddannelser 1 3 2 2 2<br />
Bygge og anlæg 1 1 2 2 1<br />
Levnedsmiddel og husholdning 2 2 2 1 2<br />
Service 1 1 1 1 1<br />
Jern og metal 0 1 2 1 1<br />
Grafiske uddannelser 1 0 0 0 1<br />
Øvrige 2 2 1 1 1<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 5 5 4 3 3<br />
Tekniske uddannelser 2 2 1 1 1<br />
Formidling og erhvervssprog 1 2 2 2 1<br />
Sundhedsuddannelser 1 1 1 1 1<br />
Øvrige 0 1 1 1 1<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 19 27 32 36 36<br />
Sundhedsuddannelser 6 10 11 12 13<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 1 1 2 2 3<br />
Tekniske uddannelser 0 1 1 1 2<br />
Formidling og erhvervssprog 0 1 1 1 1<br />
Øvrige 0 1 1 1 1<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 9 9 8 8 7<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 10 8 8 7 6<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 2 2 2 2 2<br />
Øvrige 0 0 0 1 1<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 1 1 1 1 1<br />
Samfundsvidenskabelig 0 0 0 1 2<br />
Tekniske uddannelser 1 1 1 1 1<br />
Sundhedsuddannelser 1 1 1 1 1<br />
Øvrige 0 0 0 0 1<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 869 1714 2331 2662 2603<br />
94
Tabel 73<br />
Kursisternes arbejdsmarkedsplacering i perioden 1999 til 2003. Årgang 1999.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
Hf-enkeltfag<br />
1999 2000 2001 2002 2003<br />
Beskæftigede 76 78 80 76 76<br />
Ledige 3 3 3 5 6<br />
Uden for arbejdsstyrken 17 15 12 13 12<br />
Uoplyst 4 4 5 6 7<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 3363 2518 1901 1570 1629<br />
Gymnasiale suppleringskurser (GSK). Årgang 1999<br />
Tabel 74<br />
Procentvis andel af kursister, der var henholdsvis under uddannelse og ikke under uddannelse<br />
i perioden 1999 til 2003. Årgang 1999<br />
1999 2000 2001 2002 2003<br />
Under uddannelse 64 78 79 77 68<br />
Ikke under uddannelse 36 22 21 23 32<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 592 592 592 592 592<br />
Tabel 75<br />
Kursister under uddannelse i perioden 1999 til 2003 fordelt på uddannelser.<br />
Årgang 1999. Tallene er angivet i procent.<br />
1999 2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser 0 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 2 3 4 3 2<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 1 1 0 0 0<br />
Korte videregående uddannelser 7 7 6 5 4<br />
Mellemlange videregående uddannelser 18 23 26 27 22<br />
Bacheloruddannelser 50 44 43 32 27<br />
Lange videregående uddannelser 23 22 22 33 44<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 379 462 468 458 403<br />
95
BILAG 1<br />
Tabel 76<br />
Kursister optaget på nedenstående uddannelser i perioden 1999 til 2003 fordelt på de<br />
enkelte uddannelser. Årgang 1999. Tallene er angivet i procent.<br />
1999 2000 2001 2002 2003<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 4 4 3 3 2<br />
Øvrige 3 3 3 2 2<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 4 6 7 8 7<br />
Sundhedsuddannelser 4 9 10 11 10<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 1 1 1 1 1<br />
Tekniske uddannelser 5 4 4 4 3<br />
Formidling og erhvervssprog 1 1 0 1 1<br />
Øvrige 3 3 3 2 1<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 12 10 10 7 6<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 17 14 13 9 6<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 16 14 14 12 11<br />
Jordbrugsvidenskabelige uddannelser 3 3 2 2 0<br />
Øvrige 1 2 3 2 3<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Sundhedsuddannelser 18 18 18 17 18<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 0 1 1 7 11<br />
Humanistiske uddannelser 1 0 1 3 5<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 1 0 0 2 4<br />
Jordbrugsvidenskabelige uddannelser 1 0 0 1 2<br />
Tekniske uddannelser 3 3 2 2 2<br />
Øvrige 0 0 0 0 1<br />
Øvrige 3 4 4 3 3<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 379 462 468 458 403<br />
Tabel 77<br />
Kursisternes arbejdsmarkedsplacering i perioden 1999 til 2003. Årgang 1999.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
1999 2000 2001 2002 2003<br />
Beskæftigede 69 68 59 63 66<br />
Ledige 5 3 6 4 8<br />
Uden for arbejdsstyrken 23 18 19 16 13<br />
Uoplyst 4 10 16 16 13<br />
I alt i procent 100 100 100 100 100<br />
n 213 130 124 134 189<br />
96
Bilag 2<br />
Kursisternes uddannelses- og arbejdsmarkedsplacering<br />
efter hf/GSK. Årgang 2000<br />
Fuld hf-enkeltfag. Årgang 2000<br />
Tabel 78<br />
Procentvis andel af kursister, der var henholdsvis under uddannelse og ikke under uddannelse<br />
i perioden 2000 til 2003. Årgang 2000<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Under uddannelse 70 76 78 70<br />
Ikke under uddannelse 30 24 22 30<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 164 164 164 164<br />
Resten af landet<br />
Under uddannelse 53 64 65 59<br />
Ikke under uddannelse 47 36 35 41<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 962 962 962 962<br />
97
BILAG 2<br />
Tabel 79<br />
Kursister under uddannelse i perioden 2000 til 2003 fordelt på uddannelser.<br />
Årgang 2000. Tallene er angivet i procent.<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Forberedende uddannelser 0 0 1 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 4 5 4 6<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 3 1 0 0<br />
Almengymnasiale uddannelser 0 0 0 0<br />
Korte videregående uddannelser 6 9 8 4<br />
Mellemlange videregående uddannelser 25 28 28 28<br />
Bacheloruddannelser 54 54 53 48<br />
Lange videregående uddannelser 8 4 6 14<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 114 125 128 114<br />
Resten af landet<br />
Forberedende uddannelser 1 0 0 1<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 7 7 10 10<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 7 2 1 1<br />
Almengymnasiale uddannelser 0 0 0 0<br />
Korte videregående uddannelser 11 12 9 5<br />
Mellemlange videregående uddannelser 37 43 48 52<br />
Bacheloruddannelser 35 31 29 24<br />
Lange videregående uddannelser 3 4 4 8<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 509 616 624 568<br />
98
Hf-enkeltfag<br />
Tabel 80<br />
Kursister optaget på nedenstående uddannelser i perioden 2000 til 2003 fordelt på de<br />
enkelte uddannelser. Årgang 2000 Københavns VUC. Tallene er angivet i procent.<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser<br />
Almene forløb 0 0 1 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb<br />
Handel og kontor 1 2 1 0<br />
Bygge og anlæg 1 2 1 1<br />
Jern og metal 1 2 1 1<br />
Øvrige 2 0 2 4<br />
Erhvervsgymnasiale udd.<br />
Hhx 2 0 0 0<br />
Adgangseksamen, diplomingeniøruddannelsen 1 1 0 0<br />
Almengymnasiale uddannelser<br />
Hf 0 0 0 0<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 3 3 3 0<br />
Formidling og erhvervssprog 1 5 4 3<br />
Øvrige 3 1 1 0<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 11 10 11 11<br />
Sundhedsuddannelser 8 10 10 11<br />
Tekniske uddannelser 2 4 3 4<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 3 2 2 0<br />
Øvrige 2 2 2 2<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 24 23 20 20<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 23 24 25 22<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 6 5 5 4<br />
Øvrige 2 2 2 2<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Tekniske uddannelser 2 2 2 3<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 0 0 0 4<br />
Humanistiske uddannelser 4 1 1 2<br />
Øvrige 3 2 3 5<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 114 125 128 114<br />
99
BILAG 2<br />
Tabel 81<br />
Kursister optaget på nedenstående uddannelser i perioden 2000 til 2003 fordelt på de<br />
enkelte uddannelser. Årgang 2000 resten af landet. Tallene er angivet i procent.<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser<br />
Almene forløb 1 0 0 0<br />
Erhvervsrettede forløb 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb<br />
Handel og kontor 4 3 5 4<br />
Levnedsmiddel og husholdning 1 1 2 2<br />
Øvrige 2 3 4 4<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser<br />
Hhx 5 2 1 0<br />
Adgangseksamen, diplomingeniøruddannelsen 1 0 0 1<br />
Almengymnasiale uddannelser<br />
Hf 0 0 0 0<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 7 6 5 3<br />
Formidling og erhvervssprog 2 3 2 1<br />
Tekniske uddannelser 1 2 1 1<br />
Øvrige 1 1 1 1<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 23 26 31 33<br />
Sundhedsuddannelser 6 8 8 10<br />
Tekniske uddannelser 1 2 2 2<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 4 4 4 2<br />
Levnedsmiddel og ernæring 1 1 1 2<br />
Formidling og erhvervssprog 1 1 1 2<br />
Øvrige 0 1 0 0<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 17 15 13 12<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 13 12 11 8<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 4 3 3 3<br />
Øvrige 1 1 1 1<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Tekniske uddannelser 1 1 1 1<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 0 0 0 3<br />
Sundhedsuddannelser 1 1 1 1<br />
Humanistiske uddannelser 1 1 1 1<br />
Øvrige 1 1 1 1<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 509 616 624 568<br />
100
Hf-enkeltfag<br />
Tabel 82<br />
Kursisternes arbejdsmarkedsplacering i perioden 2000 til 2003.<br />
Årgang 2000. Tallene er angivet i procent.<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Beskæftigede 64 62 47 54<br />
Ledige 8 5 11 12<br />
Uden for arbejdsstyrken 18 15 22 18<br />
Uoplyst 10 18 19 16<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 50 39 36 50<br />
Resten af landet<br />
Beskæftigede 61 66 61 61<br />
Ledige 7 7 8 12<br />
Uden for arbejdsstyrken 30 24 26 20<br />
Uoplyst 2 3 4 6<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 453 346 338 394<br />
På baggrund af de små tal er det svært at udlede noget om eventuelle forskelle på kursisterne<br />
fra henholdsvis Københavns VUC og resten af landet.<br />
101
BILAG 2<br />
1–7 hf-enkeltfag. Årgang 2000<br />
Tabel 83<br />
Procentvis andel af kursister, der var henholdsvis under uddannelse og ikke under uddannelse<br />
i perioden efteråret 2000 til efteråret 2003 fordelt på Københavns VUC og<br />
resten af landet. Årgang 2000<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Under uddannelse 34 50 53 53<br />
Ikke under uddannelse 66 50 47 47<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 1608 1608 1608 1608<br />
Resten af landet<br />
Under uddannelse 24 34 37 36<br />
Ikke under uddannelse 76 66 63 64<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 16452 16452 16452 16452<br />
102
Tabel 84<br />
Kursister under uddannelse i perioden 2000 til 2003 fordelt på uddannelser.<br />
Årgang 2000. Tallene er angivet i procent.<br />
Hf-enkeltfag<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Forberedende uddannelser 5 2 1 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 5 5 6 6<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 1 1 0 0<br />
Almengymnasiale uddannelser 3 1 0 0<br />
Korte videregående uddannelser 7 8 6 4<br />
Mellemlange videregående uddannelser 22 30 32 36<br />
Bacheloruddannelser 48 45 45 38<br />
Lange videregående uddannelser 8 8 9 15<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 547 799 855 855<br />
Resten af landet<br />
Forberedende uddannelser 6 2 1 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 13 12 12 12<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 3 2 1 1<br />
Almengymnasiale uddannelser 7 4 1 1<br />
Korte videregående uddannelser 8 8 7 5<br />
Mellemlange videregående uddannelser 36 46 51 54<br />
Bacheloruddannelser 20 20 21 19<br />
Lange videregående uddannelser 7 6 6 9<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 3887 5584 6027 5974<br />
103
BILAG 2<br />
Tabel 85<br />
Kursister optaget på nedenstående uddannelser i perioden 2000 til 2003 fordelt på de<br />
enkelte uddannelser. Årgang 2000 Københavns VUC. Tallene er angivet i procent.<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser<br />
Almene forløb 5 2 1 0<br />
Erhvervsrettede forløb 0 0 0 0<br />
Almengymnasiale uddannelser<br />
Hf/Gymnasium/Studenterkursus 3 1 0 0<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser<br />
Hhx 1 1 0 0<br />
Øvrige 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb<br />
Sundhedsuddannelser 0 1 1 1<br />
Handel og kontor 1 1 1 1<br />
Bygge og anlæg 1 1 1 1<br />
Øvrige 3 2 2 3<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 5 4 2 1<br />
Tekniske uddannelser 1 2 2 1<br />
Øvrige 1 3 2 2<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 12 16 16 18<br />
Sundhedsuddannelser 6 8 10 10<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 1 2 2 2<br />
Tekniske uddannelser 1 2 2 3<br />
Formidling og erhvervssprog 1 1 2 2<br />
Øvrige 1 1 2 1<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 14 15 16 15<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 15 14 15 12<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 11 8 7 6<br />
Jordbrugsvidenskabelige uddannelser 3 2 2 1<br />
Sundhedsuddannelser 4 5 4 4<br />
Øvrige 1 1 1 1<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Sundhedsuddannelser 5 4 4 4<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 1 1 1 4<br />
Humanistiske uddannelser 1 1 1 2<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 0 0 0 1<br />
Jordbrugsvidenskabelige uddannelser 0 0 1 1<br />
Øvrige 1 2 2 2<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 547 799 855 855<br />
104
Hf-enkeltfag<br />
Tabel 86<br />
Kursister optaget på nedenstående uddannelser i perioden 2000 til 2003 fordelt på de<br />
enkelte uddannelser. Årgang 2000 resten af landet. Tallene er angivet i procent.<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser<br />
Almene forløb 6 2 1 0<br />
Erhvervsrettede forløb 0 0 0 0<br />
Almengymnasiale uddannelser<br />
Hf/Gymnasium/Studenterkursus 7 4 1 1<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser<br />
Hhx 1 1 1 1<br />
Øvrige 1 1 1 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb<br />
Sundhedsuddannelser 4 4 4 4<br />
Handel og kontor 4 3 3 3<br />
Bygge og anlæg 1 1 1 1<br />
Øvrige 4 4 4 4<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 5 5 3 2<br />
Tekniske uddannelser 1 1 1 1<br />
Øvrige 2 3 2 1<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 22 27 30 33<br />
Sundhedsuddannelser 9 11 12 12<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 3 4 4 3<br />
Tekniske uddannelser 2 2 2 3<br />
Formidling og erhvervssprog 0 1 1 1<br />
Øvrige 1 2 2 2<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 7 7 8 7<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 7 7 7 6<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 4 4 4 3<br />
Jordbrugsvidenskabelige uddannelser 1 1 1 1<br />
Sundhedsuddannelser 1 1 0 1<br />
Øvrige 0 0 0 0<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Sundhedsuddannelser 3 3 3 3<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 1 0 1 2<br />
Humanistiske uddannelser 1 1 1 2<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 0 0 0 0<br />
Jordbrugsvidenskabelige uddannelser 0 0 0 0<br />
Øvrige 2 1 1 2<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 3887 5584 6027 5974<br />
105
BILAG 2<br />
Tabel 87<br />
Kursisternes arbejdsmarkedsplacering i perioden 2000 til 2003. Årgang 2000.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Beskæftigede 61 60 62 60<br />
Ledige 3 3 4 6<br />
Uden for arbejdsstyrken 34 34 28 28<br />
Uoplyst 2 3 6 7<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 1062 810 754 754<br />
Resten af landet<br />
Beskæftigede 54 58 57 57<br />
Ledige 6 5 5 6<br />
Uden for arbejdsstyrken 39 35 34 33<br />
Uoplyst 1 2 3 3<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 12.565 10.868 10.425 10.478<br />
106
Hf-enkeltfag<br />
2-årig hf. Årgang 2000<br />
Tabel 88<br />
Procentvis andel af kursister, der var henholdsvis under uddannelse og ikke under uddannelse<br />
i perioden efteråret 2000 til efteråret 2003. Årgang 2000<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Under uddannelse 24 45 59 66<br />
Ikke under uddannelse 76 55 41 34<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 3957 3957 3957 3957<br />
Tabel 89<br />
Kursister under uddannelse i perioden 2000 til 2003 fordelt på uddannelser.<br />
Årgang 2000. Tallene er angivet i procent.<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 18 18 19 16<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 18 7 3 1<br />
Almengymnasiale uddannelser 0 0 0 0<br />
Korte videregående uddannelser 13 11 9 7<br />
Mellemlange videregående uddannelser 30 41 49 56<br />
Bacheloruddannelser 19 19 17 16<br />
Lange videregående uddannelser 2 3 2 3<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 957 1775 2346 2592<br />
107
BILAG 2<br />
Tabel 90<br />
Kursister optaget på nedenstående uddannelser i perioden 1999 til 2003 fordelt på de<br />
enkelte uddannelser. Årgang 1999. Tallene er angivet i procent.<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser<br />
Erhvervsrettede forløb 0 0 0 0<br />
Almene forløb 0 0 0 0<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser<br />
Hhx 17 7 3 1<br />
Adgangseksamen, diplomingeniøruddannelsen 1 1 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb<br />
Handel og kontor 8 9 9 7<br />
Sundhedsuddannelser 2 3 3 2<br />
Bygge og anlæg 1 2 2<br />
Levnedsmiddel og husholdning 2 1 1 1<br />
Service 2 2 1 1<br />
Jern og metal 1 1 1 1<br />
Grafiske uddannelser 1 0 1 1<br />
Øvrige 1 1 1 1<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 7 5 4 3<br />
Tekniske uddannelser 2 2 1 2<br />
Formidling og erhvervssprog 2 3 2 1<br />
Sundhedsuddannelser 2 1 1 1<br />
Øvrige 0 1 1 1<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 20 26 31 37<br />
Sundhedsuddannelser 7 11 13 14<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 1 1 2 2<br />
Tekniske uddannelser 0 1 1 2<br />
Formidling og erhvervssprog 0 0 1 1<br />
Øvrige 1 1 1 1<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 9 9 9 8<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 8 8 7 6<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 2 2 2 2<br />
Øvrige 0 0 0 1<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 1 0 0 0<br />
Samfundsvidenskabelig 0 0 0 1<br />
Tekniske uddannelser 1 1 1 1<br />
Sundhedsuddannelser 1 1 1 1<br />
Øvrige 0 0 0 1<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 957 1775 2346 2592<br />
108
Tabel 91<br />
Kursisternes arbejdsmarkedsplacering i perioden 2000 til 2003. Årgang 2000.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Københavns VUC<br />
Beskæftigede 78 80 79 75<br />
Ledige 3 2 3 6<br />
Uden for arbejdsstyrken 15 14 13 12<br />
Uoplyst 4 4 5 7<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 3000 2182 1611 1365<br />
Hf-enkeltfag<br />
Gymnasiale suppleringskurser (GSK). Årgang 2000<br />
Tabel 92<br />
Procentvis andel af kursister, der var henholdsvis under uddannelse og ikke under uddannelse<br />
i perioden efteråret 2000 til efteråret 2003. Årgang 2000<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Under uddannelse 67 85 84 80<br />
Ikke under uddannelse 33 15 16 20<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 559 559 559 559<br />
Tabel 93<br />
Kursister under uddannelse i perioden 2000 til 2003 fordelt på uddannelser.<br />
Årgang 2000. Tallene er angivet i procent.<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Forberedende uddannelser 0 0 0 0<br />
Erhvervsfaglige praktik- og hovedforløb 2 3 3 2<br />
Erhvervsgymnasiale uddannelser 1 1 0 0<br />
Korte videregående uddannelser 10 8 6 5<br />
Mellemlange videregående uddannelser 11 18 21 23<br />
Bacheloruddannelser 57 53 55 42<br />
Lange videregående uddannelser 18 16 15 27<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 374 475 468 449<br />
109
BILAG 2<br />
Tabel 94<br />
Kursister optaget på nedenstående uddannelser i perioden 1999 til 2003 fordelt på de<br />
enkelte uddannelser. Årgang 2000. Tallene er angivet i procent.<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Korte videregående uddannelser<br />
Samfundsfaglige uddannelser 7 4 2 2<br />
Øvrige 3 4 4 4<br />
Mellemlange videregående uddannelser<br />
Pædagogiske uddannelser 2 4 6 6<br />
Sundhedsuddannelser 4 8 9 8<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 0 1 1 1<br />
Tekniske uddannelser 4 3 3 4<br />
Formidling og erhvervssprog 0 0 0 1<br />
Øvrige 0 1 2 2<br />
Bacheloruddannelser<br />
Humanistiske uddannelser 11 9 9 8<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 16 15 17 13<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 20 17 17 12<br />
Jordbrugsvidenskabelige uddannelser 5 5 4 3<br />
Øvrige 5 7 7 6<br />
Lange videregående uddannelser<br />
Sundhedsuddannelser 14 13 12 13<br />
Samfundsvidenskabelige uddannelser 0 0 0 4<br />
Humanistiske uddannelser 1 1 1 4<br />
Naturvidenskabelige uddannelser 0 0 0 2<br />
Jordbrugsvidenskabelige uddannelser 1 0 0 2<br />
Tekniske uddannelser 2 2 2 2<br />
Øvrige 0 0 0 0<br />
Øvrige 3 4 4 2<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 374 475 468 449<br />
Tabel 95<br />
Kursisternes arbejdsmarkedsplacering i perioden 2000 til 2003. Årgang 2000.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
2000 2001 2002 2003<br />
Beskæftigede 74 58 57 55<br />
Ledige 3 6 7 12<br />
Uden for arbejdsstyrken 19 23 18 15<br />
Uoplyst 4 13 19 18<br />
I alt i procent 100 100 100 100<br />
n 185 84 91 110<br />
110
Bilag 3<br />
En sammenligning af uddannelsesvalgene<br />
for årgang 1998, 1999 og 2000<br />
Fuld hf-enkeltfag<br />
Tabel 96<br />
Procentvis andel af kursister, der er under uddannelse 4 måneder, 1 år, 2 år og 3 år efter<br />
hf-eksamen fordelt på henholdsvis Københavns VUC og resten af landet og fordelt<br />
på de tre årgange.<br />
4 mdr. 1 år 2 år 3 år<br />
Københavns VUC<br />
Årgang 1998 n = 161 57 69 69 68<br />
Årgang 1999 n = 175 63 77 76 73<br />
Årgang 2000 n = 164 70 76 78 70<br />
Resten af landet<br />
Årgang 1998 n = 923 47 60 63 58<br />
Årgang 1999 n = 1007 50 64 65 60<br />
Årgang 2000 n = 962 53 64 65 59<br />
Tabel 97<br />
Procentvis andel af kursister under uddannelse, der er i gang med en mellemlang videregående<br />
uddannelse 4 måneder, 1 år, 2 år og 3 år efter hf-eksamen fordelt på henholdsvis<br />
Københavns VUC og resten af landet og fordelt på de tre årgange.<br />
4 mdr. 1 år 2 år 3 år<br />
Københavns VUC<br />
Årgang 1998 33 35 41 39<br />
Årgang 1999 22 27 29 34<br />
Årgang 2000 25 28 28 28<br />
Resten af landet<br />
Årgang 1998 40 45 48 52<br />
Årgang 1999 38 42 48 52<br />
Årgang 2000 37 43 48 52<br />
111
BILAG 3<br />
Tabel 98<br />
Procentvis andel af kursister under uddannelse, der er i gang med en akademisk uddannelse<br />
4 måneder, 2 år og 3 år efter hf-eksamen fordelt på henholdsvis Københavns VUC<br />
og resten af landet og fordelt på de tre årgange.<br />
Københavns VUC 4 mdr. 1 år 2 år 3 år<br />
Årgang 1998 60 59 50 55<br />
Årgang 1999 66 57 56 57<br />
Årgang 2000 62 58 59 62<br />
Resten af landet<br />
Årgang 1998 39 35 33 33<br />
Årgang 1999 42 36 33 34<br />
Årgang 2000 38 36 35 32<br />
1–7 hf-enkeltfag<br />
Tabel 99<br />
Procentvis andel af kursister under uddannelse, der er under uddannelse 4 måneder,<br />
1 år, 2 år og 3 år efter VUC fordelt på henholdsvis Københavns VUC og resten af landet<br />
og fordelt på de tre årgange.<br />
Københavns VUC 4 mdr. 1 år 2 år 3 år<br />
Årgang 1998 n = 1556 36 50 54 53<br />
Årgang 1999 n = 1608 38 49 53 53<br />
Årgang 2000 n = 1608 34 50 53 53<br />
Resten af landet<br />
Årgang 1998 n = 16.251 23 33 36 35<br />
Årgang 1999 n = 16.326 23 32 35 35<br />
Årgang 2000 n = 16.452 24 34 37 36<br />
Tabel 100<br />
Procentvis andel af kursister under uddannelse, der er i gang med en mellemlang videregående<br />
uddannelse 4 måneder, 1 år, 2 år og 3 år efter hf-eksamen fordelt på henholdsvis<br />
Københavns VUC og resten af landet og fordelt på de tre årgange.<br />
Københavns VUC 4 mdr. 1 år 2 år 3 år<br />
Årgang 1998 29 34 40 41<br />
Årgang 1999 25 31 36 37<br />
Årgang 2000 22 30 32 36<br />
Resten af landet<br />
Årgang 1998 38 48 53 56<br />
Årgang 1999 38 47 53 55<br />
Årgang 2000 36 46 51 54<br />
112
Hf-enkeltfag<br />
Tabel 101<br />
Procentvis andel af kursister under uddannelse, der er i gang med en akademisk uddannelse<br />
4 måneder, 2 år og 3 år efter hf-eksamen fordelt på henholdsvis Københavns VUC<br />
og resten af landet og fordelt på de tre årgange.<br />
Københavns VUC 4 mdr. 1 år 2 år 3 år<br />
Årgang 1998 47 46 45 48<br />
Årgang 1999 51 47 47 49<br />
Årgang 2000 56 53 54 53<br />
Resten af landet<br />
Årgang 1998 29 26 25 26<br />
Årgang 1999 28 25 25 27<br />
Årgang 2000 26 26 27 28<br />
2-årig hf<br />
Tabel 102<br />
Procentvis andel af kursister, der er under uddannelse 4 måneder, 1 år, 2 år og 3 år efter<br />
hf-eksamen fordelt på de tre årgange. Tallene er angivet i procent.<br />
4 mdr. 1 år 2 år 3 år<br />
Årgang 1998 n = 4939 19 39 55 62<br />
Årgang 1999 n = 4232 21 41 55 63<br />
Årgang 2000 n = 3957 24 45 59 66<br />
Tabel 103<br />
Procentvis andel af kursister under uddannelse, der er i gang med en mellemlang videregående<br />
uddannelse 4 måneder, 1 år, 2 år og 3 år efter hf-eksamen fordelt på de tre årgange.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
4 mdr. 1 år 2 år 3 år<br />
Årgang 1998 28 38 46 53<br />
Årgang 1999 27 40 48 53<br />
Årgang 2000 30 41 49 56<br />
113
BILAG 3<br />
Tabel 104<br />
Procentvis andel af kursister under uddannelse, der er i gang med en akademisk uddannelse<br />
4 måneder, 2 år og 3 år efter hf-eksamen fordelt på de tre årgange.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
4 mdr. 1 år 2 år 3 år<br />
Årgang 1998 22 21 21 20<br />
Årgang 1999 24 22 21 20<br />
Årgang 2000 21 22 20 19<br />
Gymnasiale suppleringskurser (GSK)<br />
Tabel 105<br />
Procentvis andel af kursister, der er under uddannelse 4 måneder, 1 år, 2 år og 3 år efter<br />
hf-eksamen fordelt på de tre årgange. Tallene er angivet i procent.<br />
4 mdr. 1 år 2 år 3 år<br />
Årgang 1998 n = 656 65 79 80 76<br />
Årgang 1999 n = 592 64 78 79 77<br />
Årgang 2000 n = 559 67 85 84 80<br />
Tabel 106<br />
Procentvis andel af kursister under uddannelse, der er i gang med en akademisk uddannelse<br />
4 måneder, 2 år og 3 år efter GSK fordelt på de tre årgange.<br />
Tallene er angivet i procent.<br />
4 mdr. 1 år 2 år 3 år<br />
Årgang 1998 78 72 71 69<br />
Årgang 1999 72 66 64 65<br />
Årgang 2000 75 70 70 69<br />
114
Med hvilken baggrund kommer de kursister,<br />
der vælger at gå på hf-enkeltfag på VUC, og hvilke<br />
uddannelser kommer de ind på efter at have forladt<br />
VUC? Det er i hovedsagen besvarelsen af disse<br />
spørgsmål, denne rapport handler om.<br />
POLFOTO<br />
LARS KLEWE<br />
Seniorforsker,<br />
cand.psych. ph.d.<br />
Ansat på Danmarks<br />
Pædagogiske<br />
Universitet.<br />
Han har skrevet flere<br />
bøger om voksenuddannelse<br />
blandt andet<br />
afhandlingen Voksenuddannelse<br />
og samfund<br />
– om forholdet mellem<br />
voksenuddannelsernes<br />
uddannelsestilbud og<br />
uddannelsesbehovene,<br />
Danmarks Pædagogiske<br />
Institut, 1998 og senest<br />
bogen Frafald fra undervisningen<br />
og fravalg af<br />
prøver på avu og hfenkeltfag,<br />
Danmarks<br />
Pædagogiske Universitet,<br />
2002.<br />
For at besvare disse spørgsmål har Danmarks<br />
Pædagogiske Universitet i samarbejde med<br />
Københavns VUC og Danmarks Statistik gennemført<br />
en forløbsundersøgelse af tre årgange af<br />
hf-enkeltfagskursister (1998, 1999 og 2000) i hele<br />
landet og undersøgt deres uddannelses- og<br />
arbejdsmarkedsplacering til og med 2003.<br />
For 1998-årgangen er der altså tale om, at<br />
kursisterne er blevet fulgt i op til 5 år efter VUC.<br />
For at have et sammenligningsgrundlag er endvidere<br />
for de samme årgange indhentet oplysninger om<br />
alle kursister på de 2-årige hf-kurser uden for VUC’s<br />
regi samt oplysninger om alle GSK-kursister<br />
(gymnasiale suppleringskurser) fra Københavns<br />
VUC og VUC Århus.<br />
Resultaterne viser blandt andet, at der er stor forskel<br />
på de forskellige målgrupper, der søger ind på<br />
henholdsvis hf-enkeltfag, det 2-årige hf og GSK.