Pædagogiske læreplaner i dagtilbud
Pædagogiske læreplaner i dagtilbud
Pædagogiske læreplaner i dagtilbud
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Sekretariat: Rådmandshaven 20, 4700 Næstved,<br />
telefon: 55 78 49 13, fax: 55 78 49 48, e-mail: bkf@bkchefer..dk<br />
hjemmeside: http://www.bkchefer.dk/<br />
BKF<br />
Notat<br />
Dato: 24. juni 2005<br />
<strong>Pædagogiske</strong> <strong>læreplaner</strong> i <strong>dagtilbud</strong><br />
1. Vi er godt i gang<br />
Den 1. august 2004 trådte loven om pædagogiske <strong>læreplaner</strong> på <strong>dagtilbud</strong>sområdet i kraft.<br />
Det medfører, at lederne i dagplejen og daginstitutionerne skal sikre, at de seks beskrevne<br />
temaer fra læreplanen bliver implementeret i dagplejens og daginstitutionens pædagogiske<br />
arbejde.<br />
Den pædagogiske læreplan angiver sammen med Servicelovens bestemmelser en ramme<br />
for, hvordan dagplejen og daginstitutionen skal arbejde med deres kerneydelse. Derudover<br />
kan <strong>læreplaner</strong> betragtes som en anerkendelse af daginstitutionernes samfundsmæssige<br />
betydning for børns udvikling af færdigheder og kompetencer.<br />
Loven om <strong>læreplaner</strong> hviler på den forudsætning, at alle børn skal have mulighed for at<br />
udvikle sig og erhverve sig omverdenskompetence og viden, også selv om deres sociale<br />
baggrund ikke er optimal. Derudover beskriver loven meget præcist, at legen er<br />
dominerende metode, når børn skal lære.<br />
Der er i forbindelse med loven ikke fastlagt en dato for, hvornår implementeringen skal<br />
være tilendebragt, men arbejdet skal være igangsat på nuværende tidspunkt.<br />
Kommunerne og institutionerne har taget opgaven til sig. Mange kommuner har allerede<br />
sikret sig uddannelse af pædagoger, lavet guidelines for arbejdet med pædagogiske<br />
<strong>læreplaner</strong> og meget andet. Og den kritik, som man kunne se op til lovens vedtagelse, er<br />
forstummet. BKF kan med tilfredshed notere sig, at der er en bred forståelse og accept af<br />
fokus på et målrettet pædagogisk arbejde med udgangspunkt i de 6 indholdstemaer.<br />
2. Det pædagogiske paradigmeskrifte<br />
BKF ønsker, at alle børn i dagpleje og daginstitutioner uanset social baggrund, får<br />
mulighed for at udvikle deres færdigheder og kompetencer. Alle børn skal lære at leve i et<br />
demokratisk samfund, hvor vi respekterer forskelligheden, men ikke ulighed, manglende<br />
respekt eller undertrykkelse af bestemte grupper af borgere. Her spiller dagplejen og<br />
daginstitutionen en stor rolle i forhold til børns udvikling af sociale kompetencer.<br />
Ikke alle børn har lige muligheder for at kunne udvikle deres færdigheder og kompetencer<br />
og erfare sig viden om det samfund, de er en del af. Dagplejen og daginstitutionen må<br />
derfor have en særlig opmærksomhed på at sikre, at børn fra socialt svage familier får<br />
1
mulighed for at udvikle sig. Det gør <strong>læreplaner</strong> særlig relevante, fordi mange af disse børn<br />
primært udvikler færdigheder og relevante kompetencer i relation til institutionspersonalet.<br />
Læreplanen angiver en ramme for det pædagogiske arbejde, som pædagogerne er<br />
ansvarlig for at tilrettelægge. De seks temaer, som institutionernes arbejde skal målrettes<br />
inden for, inddrager på forskellig vis alle elementer af livet i <strong>dagtilbud</strong>.<br />
Læreplaner sikrer, at pædagogen reflekterer over egen praksis, og at denne kan begrunde<br />
sit valg af metode og praksis. Pædagogen skal kunne sammenbinde teori og praksis, og<br />
skal kunne sikre udvikling af egen praksis.<br />
I bilag 1 ” Fra pædagogisk læreplan til praksis” er vedlagt et eksempel på, hvordan man kan<br />
organisere arbejdet med implementering af <strong>læreplaner</strong>.<br />
BKF anbefaler,<br />
at forvaltningsledelsen sikrer paradigmeskiftet til ny <strong>dagtilbud</strong>spædagogik opbygget<br />
omkring en model for planlagt og målrettet pædagogik med udgangspunkt i de seks<br />
indholdstemaer<br />
at forvaltningsledelsen i denne sammenhæng retter særlig opmærksomhed i forhold<br />
til de socialt udsatte børn<br />
at institutionslederne ansvarliggøres for paradigmeskiftet og implementering af<br />
pædagogiske <strong>læreplaner</strong><br />
3. Pædagogens rolle og opgave<br />
Den pædagogiske læreplan stiller krav om aktive pædagoger, som har evne, viden og vilje<br />
til at udfordre alle børn inden for de seks indholdstemaer. Ved voksentilrettelagte<br />
aktiviteter, projekter og temaer, ved at indrette det fysiske rum, så det udfordrer børnene til<br />
nye lege og aktiviteter, og ved at understøtte børns leg og samvær. Læreplaner er derfor et<br />
modspil til forestillingen om, at alle børn selv søger deres egne udfordringer eller er i stand<br />
til at udfordre hinanden. Det gør nogle børn, men ikke alle! Pædagogens rolle og ansvar er<br />
alt afgørende for, at alle børn får mulighed for at udvikle færdigheder, viden og<br />
kompetencer.<br />
Pædagogen skal på den ene side være i centrum for mange aktiviteter og samtidig kunne<br />
give slip på styringen, når børn selv kan tage over/præge/ændre aktiviteten. Pædagogen<br />
skal være bevidst om de mål, institutionen har, og denne skal åbne verdenen for børnene,<br />
så de kan forstå den og tage den til sig. Pædagogen skal skabe sammenhæng mellem de 6<br />
temaer, eksempelvis mellem sproget som redskab for kommunikation om natur og<br />
naturfænomener.<br />
Pædagogen skal pirre børns nysgerrighed og bruge deres modspil aktivt.<br />
Legen er den vigtigste kilde til børns læring, og derfor er det væsentligt, at pædagoger<br />
arbejder med legen som grundlag for aktiviteter. Pædagogen kan altså direkte deltage i leg,<br />
men også blot skabe rammerne, sikre oplevelser, fortælle historier osv., der nærer børns<br />
leg eller udvikle børnenes leg ved eksempelvis at påtage sig en rolle for en stund.<br />
Pædagogen skal med andre ord bruge den viden, denne har om børns læringsmønstre og<br />
bruge den aktivt. Dermed bliver pædagogens rolle mere markant i dagligdagen i<br />
institutionen, herunder i samværet med børnene.<br />
• Side 2
Det kræver opkvalificering, faglig sparring og erfaringsudveksling. En stor del af de afsatte<br />
midler til uddannelse, kurser og udviklingsarbejder vil derfor i de kommende år skulle<br />
bruges til at sikre pædagogens faglige kompetencer og udvikling.<br />
Didaktik betyder læreplan<br />
En pædagogisk læreplan, der rummer overvejelser om, hvad børn skal lære, hvorfor de<br />
skal lære det, og hvordan det skal foregå. Endelig handler didaktik om, hvordan<br />
pædagogen vil finde ud af, hvad børnene lærte, altså evaluering af det pædagogiske<br />
arbejde. Didaktik inkluderer overvejelser om metoder, materialer og den konkrete plan for<br />
en given aktivitet.<br />
På småbørnsområdet er der stort behov for at udvikle forskellige metoder for at arbejde<br />
målrettet med indholdstemaerne og inddrage viden om børns læring i denne udvikling.<br />
Når didaktik kan være relevant for pædagogers arbejde med småbørn, skyldes det, at<br />
didaktik også handler om læring og dannelse. Hvad er det, der gør, at børn lærer? Det<br />
handler om, hvordan man tilrettelægger aktiviteter, der bidrager til børns læring, og hvor<br />
børnene er aktive medspillere i processen.<br />
Når pædagoger har kendskab til forskellige læringsformer, kan de planlægge og<br />
gennemføre aktiviteten, så den passer til den aktuelle børnegruppe. Didaktiske overvejelser<br />
kan skærpe sammenhængen mellem de konkrete aktiviteter og institutionens<br />
menneskesyn. Læreplaner stiller således helt nye krav og udfordringer til pædagoger.<br />
Pædagogers medansvar for børns udvikling af specifikke færdigheder kræver målrettede<br />
aktiviteter. For at aktiviteterne i børnehaven ikke skal blive til en jagt på resultater og<br />
præstationer eller blive til rigid indlæring, er der behov for at tænke målrettethed og<br />
<strong>dagtilbud</strong>spædagogik sammen.<br />
BKF anbefaler,<br />
at forvaltningsledelsen sikrer kompetenceudvikling af personalet, så de er rustet til at<br />
løse opgaven<br />
at institutionslederen sikre den konkrete implementering af arbejdet med <strong>læreplaner</strong>,<br />
faglig sparring og rådgivning i forhold til medarbejderne (enten selv eller via<br />
medarbejdere/konsulenter)<br />
4. Mål, evaluering og dokumentation<br />
<strong>Pædagogiske</strong> <strong>læreplaner</strong> stiller krav om dokumentation og evaluering. Ikke af børnene,<br />
men af det pædagogiske arbejde i forhold til de opstillede mål i institutionens læreplan.<br />
Det skaber mulighed for på den ene side at vise forældrene, forvaltningen og politikere,<br />
hvad institutionen arbejder med, og på den anden side skaber det mulighed for, at<br />
personalet i højere grad selv får evalueret de pædagogiske processer og resultat af egen<br />
indsats.<br />
Som bilag 2 ”Model og skabelon for arbejde med <strong>læreplaner</strong>” er vedlagt som en grafisk<br />
model, der beskriver, hvordan man kan arbejde med <strong>læreplaner</strong> og evaluering af disse.<br />
• Side 3
BKF anbefaler,<br />
at forvaltningsledelsen i samarbejde med institutionslederne sikrer, at institutioner og<br />
forvaltningen:<br />
• deler viden og erfaringer<br />
• arbejder tværfagligt<br />
• samarbejder på tværs af institutioner om udvikling af det pædagogiske arbejde<br />
med temaerne, og aftaler hvordan institutioner i et distrikt hver især kan bidrage<br />
med forskellige elementer til det fælles projekt<br />
• sikrer metodeudvikling<br />
• indadtil og udadtil beskriver de mål, der sættes, og de resultater der opnås<br />
5. Godkendelse af pædagogiske <strong>læreplaner</strong><br />
Det fremgår af loven og bekendtgørelsen, at kommunalbestyrelsen hvert år skal godkende<br />
hver institutions læreplan. I de nye store kommuner er det ikke praktisk muligt for, at det<br />
politiske niveau kan sikre en grundig og reel godkendelse af alle kommunes lærerplaner.<br />
Det er derfor BKFs anbefaling, at ansvaret delegeres til forvaltningen.<br />
En variant kan være, at forvaltningen får delegeret opgaven men således, at der hvert år<br />
udvælges fx 5 eller 10% af institutionernes virksomhedsplaner, som fremlægges for<br />
fagudvalget til orientering. Det vil give udvalgets medlemmer mulighed for at følge det<br />
pædagogiske arbejde på institutionerne, herunder implementeringen af <strong>læreplaner</strong>ne.<br />
Derudover kan man fx vælge, at medlemmerne af fagudvalget tilknyttes et distrikt – eller<br />
geografisk område - som de én gang årligt holder møde med. Mødets formål skal være at<br />
skabe en dialog om arbejdet med de kommunale mål for arbejdet i institutionerne,<br />
herunder at institutionerne orienterer medlemmet om deres aktuelle arbejde i forhold til<br />
<strong>læreplaner</strong>.<br />
Derudover skal lederne hvert år fremlægge læreplanen for forældrebestyrelsen til<br />
godkendelse, ligesom bestyrelsen skal godkende den årlige evaluering af arbejdet. Det<br />
foreslås, at det sker via institutionens virksomhedsplan 1 og evalueringen af sidste års<br />
virksomhedsplan.<br />
BKF anbefaler,<br />
at forvaltningsledelsen sikrer<br />
• udarbejdelse og godkendelse af procedurer for godkendelse af <strong>læreplaner</strong> på<br />
forvaltnings- og/eller politisk niveau.<br />
• udarbejdelse af procedurer/retningslinier for godkendelser af lærerplaner i<br />
bestyrelserne, herunder ansvars-, kompetence- og rollefordeling samt<br />
afstemning af gensidige forventninger mellem bestyrelse og institutionsledelse.<br />
1 Det er væsentligt at understrege, at forældrebestyrelsen ikke bør eller skal godkende elementer i en<br />
virksomhedsplan, som er lederens ansvarsområde. Dvs. forhold, som ikke er af målkarakter eller berører<br />
principper for institutions drift og udvikling eller som drejer sig om interne organisations- eller<br />
personaleudviklingsopgaver.<br />
• Side 4
Sekretariat: Rådmandshaven 20, 4700 Næstved,<br />
telefon: 55 78 49 13, fax: 55 78 49 48, e-mail:<br />
bkf@bkchefer..dk<br />
hjemmeside: http://www.bkchefer.dk/<br />
BKF<br />
Bilag 1<br />
Fra pædagogisk læreplan til praksis<br />
Der er mange måde at gribe arbejdet med pædagogiske <strong>læreplaner</strong> an.<br />
I nedenstående eksempel er taget udgangspunkt at ét af de seks indholdstemaer er gjort<br />
til særligt indsatsområde og udgangspunkt for pædagogernes arbejde med<br />
implementering af <strong>læreplaner</strong>. Der er valgt ét særligt indsatsområde for at sikre fokus,<br />
tid og ressourcer til i den enkelte institution at arbejde kvalificeret med implementering<br />
af lærerplaner. Året efter skiftes indsatsområde, således at alle 6 temaer er gjort til<br />
særligt indsatsområde i løbet af 6 år.<br />
I dette eksempel er valgt indsatsområdet ”Sprog”.<br />
1. Sprog og <strong>læreplaner</strong><br />
Sprog er et kommunikationsredskab, vi anvender i samvær med hinanden og kun i få<br />
sammenhænge en selvstændig pædagogisk aktivitet. Det betyder, at pædagoger i alle<br />
aktiviteter skal tænke sproget ind, for at sikre at børnenes sprog bliver nuanceret, og at<br />
deres begrebsverden udvides i takt med de oplevelser, de får i institutionen.<br />
I forhold til udviklingsområderne ”Kulturelle udtryksformer”, ”Natur og<br />
naturfænomener” samt ”Krop og bevægelse” består det pædagogiske arbejde i konkrete<br />
aktiviteter, som pædagoger laver samme med børnene ud fra nogle mål, de har sat sig.<br />
Mål for hvad børnene skal stifte bekendtskab med i f.eks. relation til kulturelle<br />
udtryksformer. Hvordan skal sprog tænkes ind i det? I de følgende afsnit er der nogle<br />
konkrete forslag.<br />
2. ”Kulturelle udtryksformer” og ”Sprog”<br />
Allerede nu arbejder de fleste 0-6 års institutioner med historie og eventyrfortælling.<br />
Nogle knytter teater, besøg til kendte steder, tegning og andre kreative aktiviteter og<br />
udflugter til fortællingerne. Målet har – de fleste steder - indtil nu været, at børnene<br />
lærer sprog via fortællinger. Samtidig er der en pointe i, at børnene lærer selve<br />
historien, og at denne danner udgangspunkt for børnenes fælles erfaring og viden, som<br />
igen kan være kilde til børnenes egne lege.<br />
Hvor meget det ændre den pædagogiske praksis, afhænger af hvor målrettet<br />
institutionerne indtil nu har arbejdet med f.eks. historie og eventyrfortælling, og her er<br />
der stor forskel. Nogle institutioner har været meget målrettede og har systematiseret<br />
arbejdet med fortællinger året igennem, hvor andre i perioder har koncentreret sig om<br />
denne opgave.<br />
3. ”Krop og bevægelse” og ”Sprog”<br />
Når fysiske og sanselige aktiviteter skal kobles sammen med sprog kræver det igen<br />
voksendeltagelse i aktiviteter. De voksne skal initiere og sætte rammerne for<br />
aktiviteterne, samtidig med at de skal sikre, at sproget bliver brugt som et redskab i<br />
1
aktiviteten. Mange fysiske aktiviteter kan gennemføres uden særlig sproglig kontakt,<br />
men da sprogstimulering er i centrum, skal sproget indgå som sideordnet aktivitet også<br />
her. Moon-car kan jo sagtens være en aktivitet inden for krop og bevægelse, og sproget<br />
kommer til at indgå ved f.eks., at moon-caren indgår i en færdselsleg, hvor børnene<br />
tager kørekort. På kørekortet skal stå navn og adresse osv. og så er det jo vigtigt, at<br />
”trafikanterne” overholder reglerne. De overskuelige regler. Alt sammen noget, der<br />
nødvendiggør sproglig kontakt, og hvor de voksne med stor sandsynlighed er med til at<br />
udvide børnenes ordforråd.<br />
Andre fysiske aktiviteter, der fordre sprog, kan være et utal af kendte regellege, ”Fisker,<br />
fisker”, ”Alle mine kyllinger”, ”Svingfigur” osv. ligesom mange bevægelsessange,<br />
sanglege, hulebyggeri i skoven også er en kombination af bevægelse og sprog.<br />
4. ”Natur og naturfaglige fænomener” og ”Sprog”<br />
Mange institutioner vægter udelivet højt og anvender de muligheder det umiddelbart<br />
byder på. F.eks. at så og spire i foråret, følge en haletudses udvikling, hente kastanjer i<br />
efteråret, lave mad på bål, hugge brænde til bålet, klatre i træer og i det hele taget bruge<br />
naturen til fysisk aktivitet.<br />
Et mål kunne være: ”At børnene udvikler respekt og forståelse for og oplever glæden<br />
ved at være i naturen”.<br />
”At børnene tilegner sig mange forskellige erfaring med naturen, naturfænomener og<br />
miljø”. (”Leg og Lær”) 1<br />
Den sproglige dimension kommer ind, når de voksne er sammen med børnene i<br />
aktiviteterne, så børnene udvider deres ordforråd og begrebsapparatet i sammenhæng<br />
med natur.<br />
5. ”Personlige kompetencer”/ ”Sociale kompetencer” og ”Sprog”<br />
Disse to indholdstemaer adskiller sig fra de andre på flere måder.<br />
De har i rigtig mange år været omdrejningspunktet for mange institutioners pædagogik.<br />
Man kan næsten sige, at de er grundpillerne i de pædagogiske debatter, fordi det<br />
handler om overordnede værdier: mellemmenneskeligt samvær, individets ret og<br />
selvudfoldelse, udvikling af positive fællesskaber og grundlæggende respekt for det<br />
enkelte menneske.<br />
Det er også områder, der arbejdes med i alle institutioner dagen igennem. I al<br />
menneskeligt samvær oplever vi både personlig og social kompetence eller mangel på<br />
samme, og i en daginstitution lærer børn noget om sig selv og for sig selv, men også om<br />
hvordan man indgår i fællesskabet og om at respektere andre. Alle institutioner har lang<br />
erfaring for dette arbejde, og når pædagoger skal sætte mål for de ”bløde” områder,<br />
gælder det om at bruge den erfaring, og i høj grad om at sætte realistiske mål ud fra den<br />
aktuelle børnegruppe.<br />
Sproget i den sammenhæng er det sprog, institutionens personale anvender. Det er<br />
”lugten i bageriet”. Det sprog de voksne anvender, når de taler med børnene i den<br />
daglige dialog mellem barn og voksen og i konflikter mellem børn. Udfordringen er<br />
her, at børnene bliver i stand til at udtrykke følelser og behov, at sige til og fra, at<br />
udvise empati, glæde og vrede bl.a. vha. sproget.<br />
1 ”Leg og Lær”, er udgivet af ministeriet for familie og forbruger 2004 og er sendt til alle<br />
daginstitutioner.<br />
2
Eksempel på parallelle målsæt:<br />
Mål – to udviklingsområder - et forløb<br />
Eksempel: Sprog og Kulturelle udtryksformer<br />
Alderssvarende dansk<br />
Sprog og sprogbrug<br />
• At udtrykke sig hensigtsmæssigt mundtligt i den konkret situation.<br />
• At anvende et tilstrækkeligt præcist ordforråd indenfor almene<br />
emneområder i såvel konkret som abstrakt kontekst.<br />
• Samlet aktivt og passivt ordforråd på 5000 – 7000 ord.<br />
• At kunne forstå og fastholde indholdet under oplæsning.<br />
•<br />
Kommunikative færdigheder<br />
• At forstå talt dansk om kendte og ukendte emner, som forekommer i<br />
dagliglivet i og udenfor institutionen.<br />
• At afkode og bruge kropssprog og stemme som udtryksmiddel .<br />
• At kunne modtage og forstå en kollektiv besked.<br />
• At kunne forhandle og argumentere verbalt med jævnaldrende.<br />
Mål for alderstrin<br />
• 3 åriges sproglige kompetence<br />
• Barnet bruger ord fra hverdagen som f.eks. bold, mælk, skole, stol og<br />
tale i 2 –3 ordsætninger<br />
• Barnet bruger udsagnsord og stedord som jeg, mig, min, mit.<br />
• Barnet kan følge en instruktion og rette sin opmærksomhed mod en<br />
opgave<br />
• Barnet viser interesse for billedbøger, sanglege, rim og remser.<br />
•<br />
• 4 åriges sproglige kompetence<br />
• Barnet bruger ord for farver<br />
• Barnet bruger spørgeord som hvad, hvem, hvor<br />
• Barnet kan danne sætninger på indtil fire ord i den rigtige rækkefølge<br />
• Barnet kan bruge de mest brugte rim, remser og sange<br />
• Barnet kan holde fast ved en selvvalgt aktivitet.<br />
• Barnet er begyndt at bruge overbegreber som dyr, mad, legetøj<br />
•<br />
• 5 åriges sproglige kompetence<br />
• Barnet kan selv finde på rim<br />
• Barnet kan sortere ting i kategorier<br />
• Barnet kan bruge flertalsform af navneord og bruge udsagnsord i datid<br />
og fornutid samt bøje tillægsord.<br />
• Barnet kan bruge sætninger, som handler om noget, der er sket eller<br />
skal ske.<br />
• Barnet kan bruge sætninger med ”fordi”.<br />
Kulturelle udtryksformer<br />
• Børnene skal kende til klassiske og nye historier og<br />
eventyr.<br />
• Børnene skal lære at formidle historier vha. egne billeder<br />
eller teater.<br />
• Børnene skal lære gamle som nye sange. De skal min.<br />
Kende 20 sange i løbet af deres børnehavetid.<br />
Mål for sprog<br />
Mål for……<br />
Lene Maltzahn og Dorte Ragan – BUF 2004<br />
3
Bilag 2<br />
Sprog som udgangspunkt for pædagogiske <strong>læreplaner</strong><br />
Kulturelle<br />
udtryksformer<br />
Personlige<br />
kompetencer<br />
Krop og<br />
bevægelse<br />
Sprog<br />
Naturen og<br />
naturfænomener<br />
Sociale<br />
kompetencer
<strong>Pædagogiske</strong> <strong>læreplaner</strong> – værdier og mål<br />
Mål for sprog<br />
Mål for kulturelle<br />
udtryksformer<br />
Institutionens værdier<br />
Institutionens værdier i henhold til<br />
Kommunens børn og ungepolitik.<br />
Værdier kan beskrives i<br />
forhold til læring, dannelse, barn/ voksenrelation,<br />
leg osv.<br />
Mål for<br />
personlige<br />
kompetencer<br />
Mål for krop og<br />
bevægelse<br />
Mål for natur og<br />
naturfænomener<br />
Mål for social<br />
kompetence
Model for planlægning – to temaer – et forløb<br />
Eksempel: Sprog og Kulturelle udtryksformer<br />
Mål for sprogudvikling/sprogstimulering<br />
De politisk besluttede mål<br />
Mål for kulturelle udtryksformer<br />
Institutionens egne mål<br />
Evaluering af forløbet<br />
Hvad gik godt? Hvorfor?<br />
Hvad skal blive bedre? Hvordan?<br />
Resultat? (bygger på tegnene)<br />
Hvad fik vi i tilgift?<br />
Er målene stadig relevante?<br />
Tegn<br />
Hvilke tegn vil vi se blandt børnene, for at vurdere,<br />
om mål for sprogstimulering og mål for kulturelle<br />
udtryksformer er indfriet?<br />
Dokumentation<br />
Børnenes fremstillinger af materialer.<br />
Praksisfortællinger.<br />
Billeder, tegninger med tekster.<br />
Indsamlede materialer fra ture m.m.<br />
Metode og organisering<br />
Hvordan vil vi gennemføre aktiviteterne? I<br />
små/ store grupper? Aldersopdelt/ delt på tværs<br />
af alder? Ude eller inde? Hvornår på året/ dagen?<br />
Hvad skal de voksne/ børnene bestemme<br />
og hvornår? Osv.<br />
Handlinger<br />
Hvilke handlinger foretager de voksne med<br />
børnene, når sprog og kulturelle<br />
udtryksformer er i fokus?
Skabelon til ”Model for planlægning”<br />
Planlægning af to<br />
temaer i et<br />
pædagogisk forløb
Mål - to temaer- et forløb<br />
Eksempel: Sprog og Kulturelle udtryksformer<br />
Alderssvarende dansk<br />
Sprog og sprogbrug<br />
• At udtrykke sig hensigtsmæssigt mundtligt i den konkret situation.<br />
• At anvende et tilstrækkeligt præcist ordforråd indenfor almene emneområder i<br />
såvel konkret som abstrakt kontekst.<br />
• Samlet aktivt og passivt ordforråd på 5000 – 7000 ord.<br />
• At kunne forstå og fastholde indholdet under oplæsning.<br />
•<br />
Kommunikative færdigheder<br />
• At forstå talt dansk om kendte og ukendte emner, som forekommer i dagliglivet<br />
i og udenfor institutionen.<br />
• At afkode og bruge kropssprog og stemme som udtryksmiddel .<br />
• At kunne modtage og forstå en kollektiv besked.<br />
• At kunne forhandle og argumentere verbalt med jævnaldrende.<br />
Mål for alderstrin<br />
• 3 åriges sproglige kompetence<br />
• Barnet bruger ord fra hverdagen som f.eks. bold, mælk, skole, stol og tale i 2 –3<br />
ordsætninger<br />
• Barnet bruger udsagnsord og stedord som jeg, mig, min, mit.<br />
• Barnet kan følge en instruktion og rette sin opmærksomhed mod en opgave<br />
• Barnet viser interesse for billedbøger, sanglege, rim og remser.<br />
•<br />
• 4 åriges sproglige kompetence<br />
• Barnet bruger ord for farver<br />
• Barnet bruger spørgeord som hvad, hvem, hvor<br />
• Barnet kan danne sætninger på indtil fire ord i den rigtige rækkefølge<br />
• Barnet kan bruge de mest brugte rim, remser og sange<br />
• Barnet kan holde fast ved en selvvalgt aktivitet.<br />
• Barnet er begyndt at bruge overbegreber som dyr, mad, legetøj<br />
•<br />
• 5 åriges sproglige kompetence<br />
• Barnet kan selv finde på rim<br />
• Barnet kan sortere ting i kategorier<br />
• Barnet kan bruge flertalsform af navneord og bruge udsagnsord i datid og<br />
fornutid samt bøje tillægsord.<br />
• Barnet kan bruge sætninger, som handler om noget, der er sket eller skal ske.<br />
• Barnet kan bruge sætninger med ”fordi”.<br />
Kulturelle udtryksformer<br />
• Børnene skal kende til klassiske og nye historier og<br />
eventyr.<br />
• Børnene skal lære at formidle historier vha. egne billeder<br />
eller teater.<br />
• Børnene skal lære gamle som nye sange. De skal min.<br />
Kende 20 sange i løbet af deres børnehavetid.<br />
Mål for sprog<br />
Mål for……<br />
Lene Maltzahn og Dorte Ragan – BUF 2004
Tegn – to temaer– et forløb<br />
Eksempel: Sprog og Kulturelle udtryksformer<br />
• At børnene har sproglige kompetence i overensstemmelse med målene<br />
for alderstrinene. Dette vurderes i samarbejde med institutionens<br />
talepædagog.<br />
• At børnene har fået kendskab til nye og klassiske eventyr.<br />
• At børnene er i stand til at fortælle eller på anden vis formidle<br />
historierne.<br />
• At børnene kender og kan synge nye som gamle sange.<br />
Tegn<br />
Lene Maltzahn og Dorte Ragan – BUF 2004
Metode – to temaer– et forløb<br />
Eksempel: Sprog og Kulturelle udtryksformer<br />
• Hver voksen vælger en historie eller et eventyr, som hun fortæller vha.<br />
figurer for børnene. Historien gentages indtil børnene kender forløbet i<br />
historien. Senere hører børnene den samme historie ud fra forskellige<br />
bogudgaver.<br />
• Vi laver billedserie af en historie, som hænger i fællesrummet.<br />
• En af historierne opfører de ældste i børnegruppen som teater.<br />
• Vi udvælger 10 sange, som børnene skal lære i løbet af året.<br />
Metode<br />
Lene Maltzahn og Dorte Ragan – BUF 2004
Handling – to temaer– et forløb<br />
Eksempel: Sprog og Kulturelle udtryksformer<br />
• Børnene kan høre min. to historier fortalt i huset hver dag .<br />
• Børnene synger med de voksne på stuen hver dag.<br />
• Børnene kan selv kigge i billedbøger med samme titel som de voksnes<br />
historier.<br />
• Børnene har mulighed for at få en voksen til at skrive deres historier ned.<br />
• De store børn begynder at arbejde med teater ……(tid på året) og viser det<br />
…………<br />
• Børnene er med til at bestemme, hvilken historie, der skal hænge på<br />
væggen pt. Historien hænger en måned af gangen.<br />
Handling<br />
Lene Maltzahn og Dorte Ragan – BUF 2004
Dokumentation – to temaer– et forløb<br />
Eksempel: Sprog og Kulturelle udtryksformer<br />
Vores dokumentation vil være<br />
• Billeder af historien<br />
• Opførelse af et teaterstykke<br />
• Billeder af teaterstykke<br />
• Børnenes egne historier<br />
• Praksisfortællinger<br />
Dokumentation<br />
Lene Maltzahn og Dorte Ragan – BUF 2004
Evaluering – to temaer– et forløb<br />
Eksempel: Sprog og Kulturelle udtryksformer<br />
• Hvad gik godt? Hvorfor?<br />
• Hvad skal blive bedre? Hvordan?<br />
• Kan vi se, at børnene har lært, hvad vi forventede? (Tegn)<br />
• Hvad fik vi i tilgift?<br />
• Er målene stadig relevante?<br />
Evaluering<br />
Lene Maltzahn og Dorte Ragan – BUF 2004