Download blad nr. 1-2013 som pdf - Dansk Beton
Download blad nr. 1-2013 som pdf - Dansk Beton
Download blad nr. 1-2013 som pdf - Dansk Beton
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Beton</strong><br />
1 · Februar <strong>2013</strong><br />
Optimismen bobler i Aarhus<br />
Tilsyneladende er krisen forbi. Stor aktivitet og<br />
efterspørgsel efter byggeretter på havnen<br />
TEMA<br />
<strong>Beton</strong>projekter<br />
Fornem beton til Grauballemanden<br />
Det ny Moesgaard Museum bliver også<br />
en betonmæssig oplevelse<br />
Så flot kan en trappe være<br />
Luksustrappe af beton og egetræ i privat villa
Specialcement til særlige<br />
anvendelser - nu mere GRØN<br />
÷ 30% CO 2<br />
emission<br />
Høj sulfatbestandighed<br />
Ekstra lavt<br />
alkaliindhold<br />
CEM I 42,5 N<br />
Lav varmeudvikling<br />
Grønnere LAVALKALI SULFATBESTANDIG cement<br />
Aalborg Portland A/S<br />
Rørdalsvej 44<br />
Postboks Nu kan 165 du sikre en mere miljøvenlig produktion af<br />
9100 beton Aalborgtil aggressive miljøer. LAVALKALI SULFAT<br />
Telefon BESTANDIG +45 98 16 77 cement 77 fra Aalborg Portland produceres<br />
Telefax og +45 leveres 98 10 nu 11 med 86 30 % lavere CO 2<br />
emission til gavn<br />
cement@aalborgportland.com<br />
og glæde for miljøet og for danske bygge og anlægswww.aalborgportland.com<br />
projekter.<br />
LAVALKALI SULFATBESTANDIG cement fra Aalborg<br />
Portland er af høj kvalitet. Den har et ekstra lavt<br />
alkaliindhold og en høj sulfatbestandighed.<br />
Den deklareres <strong>som</strong> en CEM I 42,5 N (HS/EA/≤2)<br />
• kystsikring<br />
• broer<br />
• tunneller<br />
• trafikanlæg<br />
• fundamenter<br />
Aalborg Portland A/S<br />
Aalborg Portland arbejder intensivt på<br />
at bibeholde stærke cementegenskaber<br />
og høj kvalitet kombineret med lavere<br />
CO 2<br />
emission...<br />
Telefon 9816 7777<br />
Telefax 9810 1186<br />
sales@aalborgportland.com<br />
www.aalborgportland.dk<br />
2
<strong>Beton</strong><br />
TEMA<br />
Nr. 1 · Februar <strong>2013</strong> · 30. årgang<br />
<strong>Beton</strong>s formål er at fremme optimal og bæredygtig brug af beton<br />
og betonprodukter både teknisk, æstetisk, økonomisk og<br />
miljømæssigt. Det sker ved at orientere om udviklingen indenfor<br />
betonteknologi og betonproduktion samt ved at udbrede<br />
kendskabet til betons anvendelsesmuligheder.<br />
<strong>Beton</strong> udkommer fire gange årligt i februar, maj, august og<br />
november i et distribueret oplag på 5.500.<br />
Udgiver<br />
Samvirket for udgivelse af <strong>blad</strong>et <strong>Beton</strong><br />
DANSK<br />
BETONFORENING<br />
<strong>Beton</strong>projekter<br />
Om Grauballemanden<br />
og beton <strong>som</strong><br />
statussymbol<br />
ISSN 1903-1025<br />
Redaktion<br />
Jan Broch Nielsen (ansvarshavende)<br />
redaktionen@danskbeton.dk<br />
Tlf. 57 80 78 69<br />
Abonnement og <strong>Dansk</strong> Byggeri<br />
administration Nørre Voldgade 106, Postboks 2125,<br />
1015 København K<br />
Anette Berrig, abg@danskbyggeri.dk<br />
Tlf. 72 16 01 91<br />
Annoncer<br />
Grafisk produktion<br />
Abonnementspris<br />
Media-People ApS<br />
Post box 64, DK-2830 Virum<br />
Ole Bolvig Hansen<br />
annoncer@danskbeton.dk,<br />
Tlf. 39 20 08 55, fax 39 20 08 65<br />
Prinfoparitas<br />
Indland, kr. 210,- excl. moms (4 numre)<br />
Udland, kr. 260,- (4 numre)<br />
Løssalg, kr. 65,00 excl. moms<br />
NORDISK MILJØMÆRKNING<br />
541 326<br />
4 18 24<br />
Optimismen bobler igen i Aarhus . . . . . . . . . . . . . 4<br />
Klar til støbning af 620 meter tunnel i København . . . . 8<br />
Danmarks første lavenergiuniversitet. . . . . . . . . . 10<br />
Fornem beton i nyt museum. . . . . . . . . . . . . . . 12<br />
Mange baneudbud i <strong>2013</strong> . . . . . . . . . . . . . . . . . 16<br />
Så flot kan en betontrappe være . . . . . . . . . . . . . 18<br />
Højt til loftet med hvid beton . . . . . . . . . . . . . . . 20<br />
Vellykket workshop igen. . . . . . . . . . . . . . . . . 22<br />
Første betonelementer med miljøvaredeklaration . . . . 23<br />
Markedschefen brænder for beton . . . . . . . . . . . . 24<br />
Klar til produktion af ny type dækelement . . . . . . . . 26<br />
Vejdirektoratet savner værktøjer til at vurdere<br />
restbæreevnen af AKR-broer . . . . . . . . . . . . . . . 28<br />
Nyt fra <strong>Beton</strong>element-Foreningen . . . . . . . . . . . . 30<br />
Nyt fra Teknologisk Institut . . . . . . . . . . . . . . . . 34<br />
Nyt fra Aalborg Portlands arbejdsmark . . . . . . . . . . 36<br />
Nyt fra <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>forening . . . . . . . . . . . . . . . 40<br />
Selv om det er triste tider for store dele af den danske<br />
byggebranche, er der mange markante betonprojekter i<br />
gang rundt om i Danmark. Nogle af dem ser vi nærmere<br />
på i dette nummer af <strong>Beton</strong>; ikke for at underkende<br />
betydningen af krisen, men for at pege på, at beton er<br />
et bygge- og anlægsmateriale, der altid er brug for.<br />
Blandt andet opføres en af Europas mest imponerende<br />
museumsbygninger i Skåde Bakker, lidt syd for Aarhus.<br />
Det ny Moesgaard Museum bliver en værdig ramme om<br />
Grauballemanden, der er det bedst bevarede moselig i<br />
verden – og dermed et arkæologisk fund i international<br />
superklasse. Noget, vi i øvrigt har det med at glemme i<br />
den danske dagligdag.<br />
I det ny museum får betonen lov til at fremstå <strong>som</strong><br />
beton, og <strong>blad</strong>et <strong>Beton</strong>s smugkik på resultatet lover<br />
godt. Det er slet ikke tosset for beton <strong>som</strong> materiale at<br />
fremtræde så markant både ude og inde i et museum,<br />
der bliver en af Danmarks største turistattraktioner.<br />
I det hele taget kan man iagttage, at bygninger til<br />
kulturelle formål er gode til at udnytte betons både<br />
funktionelle og æstetiske egenskaber. Det gælder fx<br />
kunstmuseet Ordrupgaard, flodheste- og elefantanlæggene<br />
i ZOO København, Den Arktiske Ring, Den Blå<br />
Planet og DR’s Koncerthuset.<br />
For nogle lyder det måske <strong>som</strong> et paradoks, men de<br />
facto er det ofte sådan, at jo mere prestige, et byggeprojekt<br />
er omgivet af, desto større rolle spiller beton for<br />
bygningens æstetiske udtryk.<br />
Trukket lidt skarpt op er situationen, at prestigefyldte,<br />
eksklusive og dyre byggerier ofte fremhæver betonen<br />
og dens udseende, hvorimod mere dagligdags byggeprojekter<br />
har det med at gemme betonen væk bag<br />
beklædninger og paneler.<br />
<strong>Beton</strong> <strong>som</strong> statussymbol må være en overvejelse værd,<br />
når beton skal profileres!<br />
Forside<br />
Ørestad Plejecenter har 118 præfabrikerede altaner, der er<br />
fremstillet af højstyrkebeton hos Hi-Con A/S.<br />
<strong>Beton</strong> 1 • februar <strong>2013</strong><br />
www.danskbeton.dk 3<br />
jbn
Optimismen bobler igen i Aarhus<br />
En stor del af havnearealerne er ved at være solgt. Samtidig sker der meget andre steder i byen<br />
TEMA<br />
I Aarhus præger byggepladsernes<br />
kraner store dele af bybilledet, og<br />
det er ved at være fortid med udskudte<br />
og forsinkede projekter på de<br />
gamle havnearealer, hvor adskillige<br />
byggerier er i gang og flere kommer<br />
<strong>Beton</strong>projekter<br />
til i det kommende år.<br />
Udviklingen er styrket af, at boligprojekterne<br />
har forholdsvis nemt<br />
ved at finde beboere, oplyser byggeteknisk rådgiver<br />
Lasse Nielsen fra Arealudvikling Aarhus, <strong>som</strong> står for<br />
udvikling og salg af byudvikling<strong>som</strong>råder <strong>som</strong> De Bynære<br />
Havnearealer.<br />
»Vi har ingen problemer med at sælge byggeretter<br />
for tiden. På havnen er Pier 4 snart udsolgt. De sidste<br />
byggeretter kommer i udbud i <strong>2013</strong>-14. Derefter skal vi<br />
i gang med Pier 3, hvilket dog må afvente, at Molslinjen<br />
flytter til et nyt færgeleje«, siger Lasse Nielsen.<br />
Størst interesse for boligprojekter<br />
Han tilføjer, at det især er boligprojekter, der er interesse<br />
for. Det går lidt sløjere med erhvervsprojekter, fordi<br />
der i forvejen er mange ledige erhvervskvadratmeter på<br />
markedet.<br />
»Opførelsen af SHiP med 20.000 erhvervskvadratmeter<br />
påbegyndes dog nu«, oplyser Lasse Nielsen, <strong>som</strong><br />
også regner med, at Pakhus <strong>2013</strong> kan komme i gang i<br />
<strong>2013</strong>.<br />
Pakhus <strong>2013</strong> består i alt af ca. 35.000 kvadratmeter<br />
erhvervsbyggeri. Blandt de første lejere bliver bl.a. Aarhus-afdelingen<br />
af ingeniørfirmaet Moe & Brødsgaard,<br />
Nybolig Erhverv Aarhus og AART architects.<br />
På boligområdet begynder Brabrand Boligforening<br />
primo <strong>2013</strong> at opføre Havnehusene med 83 familie- og<br />
seniorlejligheder og 155 ungdomsboliger. Hertil kommer<br />
Havneholmen med 400 boliger, der opføres af PenSam<br />
Liv og Topdanmark Ejendom A/S – i alt 38.000 kvadratmeter<br />
til planlagt indflytning i 2015.<br />
Godt i gang på havnen er desuden Multimediehuset<br />
med Aarhus Kommune <strong>som</strong> bygherre samt Navitas og<br />
Bestseller-projekterne.<br />
Letbane og hospital<br />
Men også andre steder end på havnen sker der noget.<br />
Blandt andet den nye letbane og DNU – Det nye<br />
Universitetssygehus, hvor det første udbud på 13.440<br />
kvadratmeter laboratoriebygning blev vundet af Jørgen<br />
Friis Poulsen A/S og teknikentreprenør Kirkebjerg A/S.<br />
DNU er desuden nu ved at forberede prækvalifikation<br />
til et udbud af 35.000 kvadratmeter behandlings- og<br />
sengebygninger samt udbud af 38.000 kvadratmeter<br />
nybyggeri.<br />
Andre større Aarhus-projekter er udviklingen af Lisbjerg<br />
nord for Aarhus til en bydel med 20.000 indbyggere,<br />
udviklingen af godsbanearealerne, en kommende<br />
flytning af rutebilstationen samt omdannelse og udvikling<br />
af Gellerupparken.<br />
jbn<br />
4
De sidste byggeretter<br />
på Pier 4 forventes<br />
solgt senest i 2014. I<br />
forgrunden Isbjerget og<br />
Lighthouse*, <strong>som</strong> nu<br />
får Pakhus <strong>2013</strong> <strong>som</strong><br />
nabo. Når Molslinien<br />
er flyttet til et nyt<br />
færgeleje begynder<br />
udbuddet af Pier 3<br />
midt i billedet. Foto:<br />
Arealudvikling Aarhus.<br />
Navitas Park<br />
og Bestsellers<br />
hovedkontor vil<br />
senere blive helt<br />
omsluttet af kanaler.<br />
Foto: Arealudvikling<br />
Aarhus.<br />
Fire<br />
donationer<br />
til ny<br />
havnebydel<br />
Navitas Park<br />
I december 2012 var der rejsegilde på Navitas<br />
Park, <strong>som</strong> Ingeniørhøjskolen Aarhus Universitet,<br />
Aarhus Maskinmesterskole og INCUBA Science<br />
Park opfører på sin egen lille ø i havnen i Aarhus.<br />
Det otte etager høje, stjerneformede byggeri skal<br />
stå færdigt i 2014 og huse flere end 2.300 studerende,<br />
undervisere, forskere og iværksættere.<br />
Bygningen er i alt på 38.000 kvadratmeter i<br />
energiklasse 1 og med masser af beton: 1.900<br />
betonpæle til fundering, 30.000 kubikmeter insitu<br />
beton, 5.500 kvadratmeter elementvægge,<br />
52.000 kvadratmeter dækelementer, 580 betonsøjler<br />
og 670 betonbjælker. Under Navitas<br />
findes to parkeringskældre på tilsammen 24.500<br />
kvadratmeter.<br />
Navitas Park er tegnet af Kjaer & Richter<br />
samt Christensen & Co.<br />
Illustration: Navitas-park.dk.<br />
Navitas Park viser de<br />
mange muligheder<br />
med beton. Foto:<br />
Spæncom.<br />
74 millioner kroner fra Salling<br />
Fondene skal nu være<br />
med til at løfte De Bynære<br />
Havnearealer i Aarhus yderligere.<br />
Pengene skal bruges<br />
til:<br />
• Et havnebad til 40 mio. kroner.<br />
Færdig i 2017.<br />
• En skulptur af høj international<br />
standard på den kommende<br />
havneplads. Pris: 20<br />
mio. kroner. Forhåbentlig<br />
på plads, når Aarhus i 2017<br />
skal være Europæisk kulturhovedstad.<br />
• En kvalitetslegeplads på<br />
den sydvendte havneplads,<br />
Urban Media Space, til 7<br />
mio. kroner.<br />
• Et udkigstårn til syv millioner<br />
kroner. Tårnet skal gøre<br />
Aarhus til en internationalt<br />
kendt arkitekturby.<br />
<strong>Beton</strong> 1 • februar <strong>2013</strong><br />
Fortsættes side 6<br />
5
Fortsat fra side 5<br />
Sluse og<br />
multimediehus<br />
Opførelsen af et stort pumpe- og sluseanlæg ved<br />
mundingen af Aarhus Å er netop gået i gang.<br />
Anlægget skal beskytte midtbyen mod oversvømmelser<br />
ved forhøjet vandstand, hvor sluseportene<br />
lukkes og forhindrer vandet fra bugten i at løbe ind i<br />
åen. Samtidigt sørger pumper for, at åens vand bliver<br />
pumpet ud, så åen ikke løber over sine bredder. Pumpestationen<br />
har en kapacitet på ikke mindre end 18<br />
kubikmeter vand pr. sekund.<br />
Det store sluseanlæg er en del af byggeprojektet<br />
Urban MediaSpace Aarhus, <strong>som</strong> desuden omfatter<br />
multimediehuset Dokk1, et automatisk parkeringsanlæg<br />
med 1.000 pladser, nye havnepladser og frilægning<br />
af den sidste del af Aarhus Å.<br />
Aarhus Kommune er bygherre og schmidt hammer<br />
lassen architects er totalrådgiver. NCC A/S og Per<br />
Aarsleff A/S er entreprenører.<br />
Så meget sker der<br />
på De Bynære<br />
Havnearealer<br />
Dokk1 bliver Aarhus’ nye hovedbibliotek.<br />
Bygningen skal også huse Borgerservice, multisal,<br />
børneteatersal, café og arealer til udleje. Urban<br />
Mediaspace Aarhus er med et budget på cirka<br />
1,9 milliarder kroner det hidtil største bygge- og<br />
anlægsprojekt i Aarhus Kommune.<br />
Illustration: Urban Mediaspace.dk.<br />
Bestseller<br />
På Pier 2 i Aarhus havn opfører tøjvirk<strong>som</strong>heden<br />
Bestseller A/S en 22.000 kvadratmeter stor kontorbygning<br />
i flere planer. Udover kontorfaciliteter<br />
får byggeriet et auditorium og et udstillingsareal,<br />
der skal anvendes i forbindelse med virk<strong>som</strong>hedens<br />
efteruddannelses- og markedsføringsaktiviteter.<br />
Bygningen får vand på alle fire sider og en<br />
24.000 kvadratmeter stor kælder i tre plan. Den<br />
er tegnet af Arkitektfirmaet C.F. Møller og opføres<br />
af Züblin, MT Højgaard og Pihl.<br />
Projekt Aktiviteter i februar <strong>2013</strong><br />
Multimediehuset<br />
Dokk1/<br />
Urban Media<br />
Space<br />
Navitas<br />
Bestseller<br />
Lighthouse*<br />
Bygning L<br />
Isbjerget<br />
Kvartersplads<br />
på Ø2<br />
0-energihuset<br />
2<br />
Jette Tikjøbs<br />
Plads<br />
Etablering af<br />
Ø3<br />
Kilde: Arealudvikling Aarhus.<br />
Ramning af spuns – pumpebygværk<br />
<strong>Beton</strong>arbejder - kælder<br />
Elementmontage<br />
Vejomlægning<br />
Installationer<br />
Indvendig aptering<br />
Tagdækning<br />
Ovenlys<br />
Stikledninger<br />
Jord- og kloakarbejde<br />
<strong>Beton</strong>arbejde<br />
Montage af betonelementer og stål<br />
Installationer<br />
Porebetonvægge<br />
Elementmontage<br />
Facadearbejder<br />
Udvendige montagearbejder<br />
Installationer<br />
Indvendig komplettering<br />
Indvendig aptering<br />
Udvendig aptering<br />
Mangeludbedring<br />
Elementmontage<br />
Konstruktiv overbeton<br />
Indvendig aptering<br />
Slutmontering<br />
Aflevering<br />
Montage af betonelementer<br />
Ramning af spuns<br />
Udlægning af stræk<br />
Gensidig forankring<br />
Montage af jordankre<br />
6
Fabriksbeton Færdige betonelementer <strong>Beton</strong>varer<br />
Dyckerhoff PZ Dreifach DK<br />
CEM I 52,5 N<br />
DS/INF 135-1<br />
Dyckerhoff har specielt for Danmark<br />
udviklet denne særlige cement.<br />
– Stor ensartethed<br />
Ved hjælp af moderne produktionsteknik<br />
– Universelt anvendelig<br />
Ved hjælp af et bevidst valg af udgangsmaterialer<br />
– Økonomiske beto<strong>nr</strong>ecepter<br />
På grund af et aktivt samvirke mellem<br />
cement og tilsætningsmidler<br />
Dyckerhoff<br />
NANODUR – for UHPC<br />
Ultra High Performance<br />
Concrete – without<br />
Silica fume<br />
Dyckerhoff AG<br />
Distribution Danmark, Postboks 2247, 65012 Wiesbaden, Tyskland<br />
telefon +49 5481 31-327, fax +49 5481 31-590, dk@dyckerhoff.com<br />
<strong>Beton</strong> 1 • februar <strong>2013</strong><br />
7
Klar til støbning af<br />
620 meter tunnel i København<br />
100.000 kubikmeter beton realiserer den tunnel, der udgør lidt under halvdelen<br />
af den kommende Nordhavnsvej<br />
Visualisering af indkørslen til tunnelen set fra den østlige ende.<br />
TEMA<br />
Om mindre end to år skal Østerbro<br />
i det nordlige København slippe for<br />
en stor del af de biler, der i dag skaber<br />
trængsel på gader og veje. Cirka<br />
15.000 biler dagligt skal i stedet tage<br />
den nye Nordhavnsvej, <strong>som</strong> kommer<br />
<strong>Beton</strong>projekter til at forbinde Helsingørmotorvejen<br />
med Strandvænget.<br />
På lidt længere sigt vil Nordhavnsvej<br />
også skabe en direkte forbindelse til den kommende<br />
bydel Nordhavn og den netop principvedtagne 12 kilometer<br />
lange Havnetunnel fra Nordhavn til Amager, <strong>som</strong><br />
politikerne ønsker færdig om bare syv år.<br />
Nordhavnsvej skal efter planen tages i brug den 1.<br />
november 2015. Vejen bliver 1,65 kilometer lang med<br />
to vejbaner i hver retning.<br />
For betonfolket er det mest interessante, at 620<br />
meter af vejen ligger i en tunnel, <strong>som</strong> krydser to jernbaner<br />
- og derfor er en anlægsopgave lidt ud over det<br />
sædvanlige.<br />
Tunnelstøbning til marts<br />
Status for tunnelarbejderne er i december 2012, at<br />
byggegruben er næsten færdig, så betonstøbningen<br />
for alvor kan begynde til marts. I alt skal der bruges<br />
cirka 100.000 kubikmeter beton til projektet. De første<br />
støbninger er dog allerede gennemført i form af høje<br />
rampevægge ved den østlige indkørsel til tunnelen, der<br />
bliver dobbeltsporet i begge retninger.<br />
»Selve tunnelen er en traditionel cut-and-cover insitu<br />
støbt betontunnel. De største udfordringer var udgravningerne<br />
under de to jernbaner, hvor vi arbejdede i<br />
døgndrift for at minimere lukningen af sporene«, fortæller<br />
projektchef Jesper Boilesen fra Nordhavnsvej Konsortiet<br />
I/S, der består af E. Pihl & Søn og Züblin.<br />
De to jernbanekrydsninger blev gennemført en ad<br />
gangen, så enten Kystbanen eller S-toget var i drift hele<br />
tiden.<br />
Opgaven var for hver bane at fjerne skinnerne, bore<br />
og støbe sekantpæle, udgrave byggegruben delvist og<br />
8
montere to midlertidige jernbanebroer af stål. Herefter<br />
kan tunnelen støbes under de fire midlertidige broer,<br />
<strong>som</strong> først bliver erstattet med permanente skinner, når<br />
tunellen er færdig og jorddækket.<br />
»Ikke mindst den første gang var det rimeligt spændende,<br />
for det er en meget kompleks opgave, <strong>som</strong><br />
der i kontrakten i alt kun var 9 uger til. Byggegruben<br />
krydser banen skråt, så det var en udfordring at forberede<br />
200 meter byggegrube på den tid«, siger Jesper<br />
Boilesen.<br />
Sekantpæle stabiliserer byggegruben<br />
For at sikre stabiliteten er byggegrubens vægge sikret<br />
af 1.200 sekantpæle og jordankre. På det dybeste sted<br />
ligger tunnelens bund hele 20 meter under terræn.<br />
»Vi har valgt den samme løsning med sekantpæle<br />
<strong>som</strong> ved de underjordiske og automatiske parkeringshuse,<br />
<strong>som</strong> Pihl har etableret tre steder i København. Også<br />
på Nordhavnsvej bliver der tale om høje vægstøbninger<br />
på op til 13 meter. Blot støber vi væggene på traditionel<br />
vis med dobbeltforskalling, hvor vi ved parkeringshusene<br />
støbte ensidigt mod sekantpælene«, forklarer Jesper<br />
Boilesen.<br />
Ved Strandvænget støbes tunnelen ekstra bred for<br />
senere at give plads til en ud- og indfletning til Havnetunnelen.<br />
Den ekstra bredde vil dog indtil videre være<br />
skjult bag midlertidige betonvægge.<br />
En anden udfordring, der går igen fra parkeringshusene,<br />
er at byggegruben ligger meget tæt på eksisterende<br />
bygninger. Så tæt, at det i et enkelt tilfælde<br />
har været nødvendigt at afspærre fortovet langs facaden.<br />
Hovedparten af tunnelen opføres dog på arealer,<br />
der tilhører Svanemøllen Kaserne. Men også her voldte<br />
bygningerne udfordringer. Faktisk har det været nødvendigt<br />
at fjerne 10 bygninger og bygværker, hvoraf fire<br />
er bevaringsværdige huse, <strong>som</strong> derfor skal genopføres<br />
efter tunnelbyggeriet.<br />
Nordhavnsvejen er en del af aftalen mellem Københavns<br />
Kommune og staten om Metrocityring og udbygning<br />
af Nordhavn. Der er afsat ca. 2 mia. kr. til vejen.<br />
Heraf bidrager staten med 700 mio. kr.<br />
jbn<br />
Nordhavnsvej Konsortiet har støbt de høje rampevægge ved<br />
den østlige indkørsel til tunnelen.<br />
I alt 1.200 sekantpæle sikrer byggegruben.<br />
Nordhavnsvej skal forbinde Helsingørmotorvejen med<br />
Strandvænget og – på lidt længere sigt – den nye bydel<br />
Nordhavn.<br />
Wiking® polypropylen-fibre til betonindustrien<br />
Wiking® polypropylen-fibre er et alternativ<br />
til revnekontrollerende stålfibre, uden<br />
risiko for korrodering.<br />
Fibrene øger slagstyrken, bøjestyrken og<br />
strækevnen i betonen og fungerer <strong>som</strong> brandhæmmer<br />
i tunnelbyggeri.<br />
Danish Fibres har mere end 40 års erfaring<br />
med polypropylen-fibre. Vi er særdeles fleksible<br />
og kan tilpasse produktionen hurtigt efter<br />
kundernes behov og krav - både hvad angår<br />
leveringssikkerhed og logistik m.m.<br />
Danish Fibres A/S producerer til<br />
følgende områder:<br />
l <strong>Beton</strong>elementer<br />
(mikro- og makrofibre)<br />
l Spartelmasse og fugefylder<br />
l <strong>Beton</strong>gulve<br />
l Tunneler<br />
l Beto<strong>nr</strong>enovering<br />
l Mørtel<br />
l Fliseklæber<br />
l Grundpuds<br />
Wiking 18 µm<br />
og 4050 er<br />
CE-certificerede.<br />
Kontakt salgschef<br />
Bo Gyldenberg<br />
på 88 38 98 90 eller<br />
bgy@danishfibres.dk<br />
Danish Fibres A/S · Snedkervej 1 · 6800 Varde<br />
Tlf. 88 38 98 90 · www.danishfibres.dk<br />
<strong>Beton</strong> 1 • februar <strong>2013</strong><br />
9
Danmarks første<br />
lavenergiuniversitet<br />
Naturlig ventilation, stor termisk masse,<br />
solceller, grundvandskøling og<br />
bobledæk i Kolding Campus<br />
TEMA<br />
Lavt energiforbrug og bæredygtighed<br />
er centralt for Syddansk Universitets<br />
nye bygning, Kolding Campus,<br />
der bliver Danmarks første universitet<br />
i Lavenergiklasse 1.<br />
Henning Larsen Architects har<br />
<strong>Beton</strong>projekter tegnet den markante bygning, hvor<br />
et indre, trekantet atrium sikrer god<br />
udnyttelse af dagslyset på alle seks<br />
etager. Samtidig giver konstruktionen mulighed for naturlig<br />
ventilation gennem bygningen, der har solceller<br />
på taget, grundvandskøling og et varmepumpesystem<br />
til opvarmning. Tunge betonkonstruktioner er med til at<br />
holde energiomkostningerne nede.<br />
Forberedt for dokumentation<br />
De forskellige energiløsningers effekt kan dokumenteres,<br />
fordi bygningen er ’forsøgshus’ i et nu afsluttet<br />
EUPD-projekt om multifunktionelle betonkonstruktioner.<br />
Parterne i projektet er <strong>Beton</strong>centret på Teknologisk Institut,<br />
Universitets- og Bygningsstyrelsen, Henning Larsen<br />
Architects, Aalborg Universitet og byggeriets rådgivende<br />
ingeniør, Orbicon.<br />
Således er byggeriet blandt andet er forberedt til dokumentation<br />
af forskellige ventilationsstrategier, grundvandskøling<br />
og effekten af betonens termiske masse til<br />
døgnudjævning af temperaturen. Der er blandt andet<br />
udført testområder med riller, der øger betonens overfladeareal,<br />
hvilket forventes at øge effekten af den termiske<br />
masse med cirka 15 procent.<br />
Facaden får en permanent integreret solafskærmning med<br />
flader, der skærmer for solens varmestråling om <strong>som</strong>meren.<br />
Illustration: Henning Larsen Architects.<br />
»Byggeprojektet blev desværre forsinket i forhold til<br />
EUPD-projektet. Vi undersøger derfor nu muligheden for<br />
at gennemføre denne dokumentation i et nyt projekt,<br />
<strong>som</strong> følger op på byggeriet og teknologierne heri. I et<br />
fortsættende projekt vil vi også kunne se på, hvordan<br />
folk bruger bygningen, og analysere det reelle energiforbrug<br />
med henblik på løbende optimering«, oplyser<br />
Casper Rosengaard Villumsen fra <strong>Beton</strong>centret.<br />
Bobledæk<br />
Campus Kolding er opført med bobledæk, hvor der mellem<br />
dækkets top- og bundplade indstøbes fodboldstore<br />
kugler af genbrugsplast placeret mellem to net, så dækkene<br />
både er armerede på langs og tværs. Løsningen<br />
reducerer vægten og betonforbruget, og samtidig kan<br />
dækkene spænde længere mellem søjlerne. Bobledækkende<br />
støbes in-situ af EMR Murer & Entreprenør A/S,<br />
<strong>som</strong> vandt råhusentreprisen.<br />
Efter planen skal cirka 2.400 studerende tage den<br />
første etape på 13.600 kvadratmeter i brug i 2014. Universitets-<br />
og Bygningsstyrelsen har afsat tre millioner<br />
kroner til kunstnerisk udsmykning, <strong>som</strong> udføres af den<br />
tyske kunstner Tobias Rehberger.<br />
jbn<br />
Campus Kolding er opført med bobledæk, hvor der i in-situ<br />
dækkene er indstøbt fodboldstore kugler af genbrugsplast.<br />
Foto: Orbicon.<br />
Efter planen skal cirka 2.400 studerende tage den første<br />
etape på 13.600 kvadratmeter i brug i 2014.<br />
10
Returned Concrete with Zero Impact<br />
VERDENSNYHED!<br />
Innovativ løsning for bæredygktig<br />
genanvendelse af returbeton.<br />
Systemet omdanner kemisk 1 m 3 beton<br />
til 2200 kg tørt tilslag af høj kvalitet.<br />
MILJØ<br />
LeveDyGtIG<br />
ACCeptAbeLt<br />
SAMFUND<br />
LIGevÆrDIG<br />
ØKONOMI<br />
BÆREDYGTIG<br />
<strong>Beton</strong> 4 • NOVEMBER 2012<br />
11
Fornem beton i nyt museum<br />
Det nye Moesgård Museum bliver et kulturhistorisk<br />
museum i international klasse<br />
– og placeret i en bygning, der bliver en rejse værd<br />
TEMA<br />
Midt på gulvet i et stort, åbent rum<br />
i råhuset står en gul plint. Der skal<br />
han til sin tid stå, Grauballemanden,<br />
<strong>som</strong> døde cirka år 290 år f.Kr. og<br />
formentlig er verdens bedst bevarede<br />
moselig.<br />
Byggepladsen befinder sig på en<br />
<strong>Beton</strong>projekter<br />
bakketop i Skåde bakker, tæt på Aarhus.<br />
Lige ved siden af det ’gamle’<br />
Moesgård Museum, hvor Grauballemanden<br />
hidtil har været udstillet. I 2014 åbner det nye<br />
Moesgård Museum, <strong>som</strong> allerede nu er en imponerende<br />
betonbygning, der delvist er bygget ind i bakken. En<br />
’moderne elverhøj’ er det blevet kaldt.<br />
»Vi er nu så godt <strong>som</strong> færdig med betonarbejderne.<br />
Der mangler kun en rampe, der skal forbinde bygningen<br />
med naturarealerne«, fortæller projektchef Per Eldrup<br />
fra MT Højgaard, der vandt råhusapteringsentreprisen<br />
til 200 mio. kroner. Installationsentreprisen blev vundet<br />
af Lindpro.<br />
Både in-situ og elementer<br />
Den imponerende museumsbygning får masser af synlig<br />
beton både ude og inde. Henning Larsen Architects<br />
har valgt en beton med hvid cement, synlige konushuller<br />
og en glat overflade til de mange vægge, der<br />
støbes in-situ.<br />
I alt bliver der anvendt 9.500 kubikmeter fabriksbeton,<br />
leveret af DK <strong>Beton</strong>, og 1.200 ton armering.<br />
Hertil kommer betonelementer til søjler, facader,<br />
dæk, tag og trapper. Elementerne leveres af Spæncom,<br />
Boligbeton, Fårup <strong>Beton</strong>industri og Dalton.<br />
Per Eldrup nævner de 30 ton tunge og 12 meter<br />
12
Henning Larsen Architects’<br />
visualisering af museet og det<br />
grønne tag.<br />
Det kommende museum<br />
i decembers spar<strong>som</strong>me<br />
aftensol.<br />
Præcis her skal Grauballemanden stå.<br />
<strong>Beton</strong> 1 • februar <strong>2013</strong><br />
Fortsættes side 14<br />
13
Fortsat fra side 13<br />
Rå beton præger museets indre.<br />
lange sternelementer <strong>som</strong> noget ganske særligt og lidt<br />
af en udfordring at montere.<br />
»Det er tunge elementer at håndtere, og selv om de<br />
hviler på solide stålbjælker, skete der alligevel en tydelig<br />
udbøjning, <strong>som</strong> førte til revner i dækket. Ifølge rådgiveren<br />
var det dog helt forventeligt og uden betydning«, fortæller<br />
Per Eldrup, <strong>som</strong> tilføjer, at elementernes store størrelse<br />
skyldes arkitektens ønske om så få fuger <strong>som</strong> muligt.<br />
En anden udfordring har været den skrå tagflade,<br />
hvor tolerancekravene var store.<br />
Grønt tag med udsigt<br />
Museet får et udstillingsareal på cirka 16.000 kvadratmeter<br />
fordelt på tre etager. Hertil kommer 12.000 kvadratmeter<br />
grønt tag, hvor det højeste punkt er 21 meter<br />
over terræn. Fra taget får publikum en fantastisk udsigt<br />
over naturen og Aarhus Bugt, når museet efter planen<br />
åbner i 2014.<br />
Det ny museum bygges i energiklasse 1 og bliver<br />
dermed et meget energivenligt museum. Bygningen er<br />
bl.a. orienteret optimalt i forhold til verdenshjørnerne<br />
for at mest muligt ud af dagslyset<br />
Den samlede pris for opførelsen af den nye bygning<br />
er på 345 millioner kr.. Projektet har fået støtte fra: Velux<br />
Fonden, Villum Fonden, OAK Foundation Denmark,<br />
Augustinus Fonden, Aarhus Universitet, Aarhus Kommune<br />
og Kulturministeriet.<br />
jbn<br />
Sternelementerne vejer 30<br />
ton og er 12 meter lange<br />
af hensyn til arkitektens<br />
ønske om at minimere<br />
antallet af fuger.<br />
14
BASF produkter specielt til brug ved lave temperaturer<br />
Sikre løsninger<br />
til byggeriet - også<br />
ved lave temperaturer<br />
Lave temperaturer, kolde nætter<br />
og vintre der pludseligt sætter<br />
ind, kan sætte en stopper for<br />
mange byggeprojekter. Ofte<br />
afbrydes arbejdet på byggepladsen<br />
og kan ikke genoptages<br />
eller færdigøres før langt senere,<br />
hvilket medfører alvorlige forsinkelser<br />
i tidsplanen.<br />
Ekstreme vilkår kræver specielle<br />
produkter, der uanset de vanskelige<br />
og kolde betingelser skal<br />
levere en perfekt og forudsigelig<br />
teknisk funktionalitet.<br />
BASF tilbyder en række egnede<br />
produkter, der er blevet udviklet<br />
specielt til disse krævende<br />
forhold.<br />
Læs mere om på basf-cc.dk<br />
eller ring til produktchef<br />
Jørgen Krogh på 40 56 62 02.<br />
<strong>Beton</strong> 1 • februar <strong>2013</strong><br />
15
Mange baneudbud i <strong>2013</strong><br />
Arbejdet med den nye jernbane mellem København og Ringsted tager nu for alvor fart<br />
TEMA<br />
<strong>2013</strong> bliver et forrygende udbudsår,<br />
hvor Banedanmark søger entreprenører<br />
til masser af betonarbejde<br />
i form af broer og tunneler til den<br />
kommende jernbane mellem København<br />
og Ringsted.<br />
<strong>Beton</strong>projekter »Jeg kan bekræfte, at <strong>2013</strong> bliver<br />
et travlt år, hvor vi får meget at se<br />
til med udbud og prækvalifikationer.<br />
Alt går dog efter planen hidtil«, siger kontraktchef Niels<br />
Sørensen fra Banedanmark.<br />
Hele ni såkaldte udbudspakker bliver det til i årets<br />
løb. Pakkerne samler anlægsopgaver på delstrækninger<br />
af banen, så det fx ikke er den enkelte bro, der<br />
udbydes.<br />
I alt omfatter anlægget af jernbanen 15 udbud. De<br />
første to blev afgjort i 2012.<br />
I august 2012 skrev MT Højgaard og COWI således<br />
kontrakt på at designe og bygge i alt seks broer i Vallensbæk<br />
og Brøndby; fire store vejbroer og to mindre<br />
jernbanebroer. Og lige før jul stod det klart, at Aarsleff<br />
vandt opgaven med at designe og bygge 12 jernbanebroer<br />
mellem Ishøj og Greve. Opgaven omfatter også<br />
midlertidige veje og faunapassager.<br />
I november 2012 prækvalificerede Banedanmark fem<br />
konstellationer til at byde på den tredje pakke, <strong>som</strong> er<br />
den første af de ni udbud i <strong>2013</strong>. Pakken omfatter en<br />
ny vejbro på Brøndbyøstervej, en jernbanetunnel under<br />
motorvejen, en gennemskæring af Vestvolden samt to<br />
vejoverførsler.<br />
16
Største<br />
baneprojekt i<br />
mange år<br />
Den kommende jernbane mellem Ringsted<br />
og København via Køge er et stort projekt<br />
for Banedanmark. Anlægsopgaverne omfatter<br />
blandt andet:<br />
• Cirka 60 km dobbeltsporet, elektrificeret<br />
bane<br />
• Perroner på Ny Ellebjerg Station til regional-<br />
og fjerntog<br />
• En ny station (Køge Nord) med forbindelse<br />
til en ny station på S-banen<br />
• Tilslutning ved Køge Nord til Lille Syd banen<br />
til/fra Køge og Næstved<br />
• Et ekstra spor ved Køge Station<br />
• Sporombygning på Ringsted Station.<br />
Banedanmark forventer, at der skal anvendes<br />
128.000 kubikmeter beton til 5 tunneler, 4<br />
specialbroer, 45 vej-og banebroer samt 36<br />
stibroer, passager og vandløb.<br />
Det samlede budget er på 10,4 milliarder<br />
kroner. Banen skal tages i brug i 2018.<br />
DRIZORO ®<br />
Specialister i vandtætning<br />
af murværk og betonoverflader<br />
Vores løsninger:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Forhindrer vandskader<br />
og beskytter mod forurening<br />
Er specialudviklede til hårdt klima<br />
Er lette at anvende og<br />
100% vedligeholdelsesfrie<br />
Lader betonen ånde og<br />
modvirker fugtproblemer<br />
Betyder fremtidssikring<br />
af dit byggeri<br />
Nu også i Danmark<br />
Drizoro har mere end 30 års international erfaring<br />
inden for renovering, beskyttelse og vandtætning<br />
af murværk og betonoverflader. Drizoros kvalitetsprodukter<br />
anvendes i dag på alle typer overflader<br />
verden over og yder maksimal beskyttelse imod<br />
forurening, smog og barske klimaer.<br />
For ydereligere oplysninger ring til Nordcoll A/S,<br />
Drizoro distributør i Danmark – tlf. 4915 0660<br />
Læs mere på www.drizoro.dk<br />
De fem prækvalificerede til det tredje udbud er:<br />
• C G Jensen A/S & Barslund A/S i konsortium og med<br />
ingeniørfirmaerne EKJ A/S og Broconsult A/S <strong>som</strong><br />
rådgivere<br />
• MT Højgaard A/S & Arkil A/S joint venture med ingeniørfirmaet<br />
Atkins A/S <strong>som</strong> rådgiver<br />
• Züblin A/S med teknisk og finansiel opbakning af Ed<br />
Züblin AG i Strabag koncernen<br />
• Aarsleff Bane & Anlæg I/S ved Aarsleff Rail A/S og Per<br />
Aarsleff A/S og med Rambøll A/S <strong>som</strong> rådgiver<br />
• NCC Construction A/S med COWI A/S <strong>som</strong> rådgiver.<br />
De første bud afleveres 15. februar <strong>2013</strong>, hvorefter<br />
Banedanmark indleder forhandlinger med de bydende.<br />
jbn<br />
<strong>Beton</strong> 1 • februar <strong>2013</strong><br />
17
Så flot kan en betontrappe være<br />
Måske lyder det ikke så sexet med en betontrappe –<br />
men så har man næppe set den trappe, <strong>som</strong> Tegnestuen<br />
Svalebæk har designet til en villa fra 1936, i øvrigt tegnet<br />
af Wilhelm Lauritsen.<br />
Projektet er en del af en gennemgribende renovering<br />
af villaen. Trappen erstatter en gammel snæver køkkentrappe<br />
og skaber en bedre forbindelse mellem stueplan<br />
og underetagen. En konkylieform med det gyldne snit<br />
<strong>som</strong> ydre geometri blev valgt, så trappen med arkitektens<br />
ord ’udspringer i stueplanet, mellemlander i vinterhaven<br />
og graver/skærer sig ned til underetagen’.<br />
Til udførelsen blev der fremstillet støbeforme på<br />
stedet. Formene er lavet uden clamps, så betonoverfladerne<br />
fremstår uden huller. Forskallingsarbejdet er<br />
fornemt og kompliceret træarbejde med kileskæringer<br />
og opslidsninger – blandt anden for at kunne skabe<br />
dobbeltkrumme forløb. <strong>Beton</strong>en er med grå cement og<br />
mørkt tilslag.<br />
<strong>Beton</strong>trappen har en ’løber’ af egetræ, <strong>som</strong> er trukket<br />
tilbage fra vangerne, så man kan se den slebne beton.<br />
Håndlisterne er massivt egetræ tilpasset vangerne.<br />
<strong>Beton</strong>gulvet ved foden af trappen er samme beton, der<br />
er slebet og poleret.<br />
jbn<br />
18
SÅ ER DET NU!<br />
TILMELD DIG BÆREDYGTIG BETON KONFERENCEN <strong>2013</strong>.<br />
NETVÆRK MED DINE KOLLEGAER<br />
I BRANCHEN OG MØD DEN INSPIRERENDE,<br />
SPANSKE STJERNEARKITEKT, ANTÓN GARCIA-ABRIL.<br />
HØR EN RÆKKE SPÆNDENDE BUD PÅ, HVORDAN FREMTIDEN FORMER SIG FOR BÆREDYGTIGT BYGGERI, OG HVORDAN<br />
BETON SPILLER EN CENTRAL ROLLE I ET MODERNE, VISIONÆRT OG BÆREDYGTIGT SAMFUND.<br />
DAGENS PROGRAM BYDER PÅ:<br />
– BETON I FREMTIDENS BYGGERI VED KASPER GULDAGER JØRGENSEN, 3XN<br />
– LAD OS GØRE FREMTIDENS BY BÆREDYGTIG VED MALENE FREUDENDAL-PEDERSEN, ROSKILDE UNIVERSITET<br />
– CARLSBERG BYEN – FRA VISION TIL VIRKELIGHED VED LARS HOLTEN, CARLSBERG BYEN<br />
– STONES AND BEAMS VED ANTON GARCIA-ABRIL, ENSAMBLE STUDIO<br />
KONFERENCIER: METTE VIBE UTZON<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> er en brancheforening i <strong>Dansk</strong> Byggeri for producenter af beton og betonprodukter.<br />
PÅ DAGEN BLIVER DER OGSÅ UDDELT FIRE PRISER: BETONPRISEN, BETONELEMENT-PRISEN, IN-SITU PRISEN OG IKKE<br />
MINDST BÆREDYGTIG BETON PRISEN, DER I ÅR ER EN PUBLIKUMSPRIS.<br />
LÆS MERE OM PROGRAMMET OG TILMELD DIG PÅ DANSKBETON.DK<br />
DE NOMINEREDE TIL BÆREDYGTIG BETON PRISEN <strong>2013</strong>:<br />
HUSK, AT DU STADIG KAN STEMME OG VINDE ET REJSEGAVEKORT TIL EN VÆRDI AF KR. 15.000,-.<br />
#<br />
1<br />
IKKE BARE<br />
REN FACADE<br />
#<br />
2<br />
FRA BYGKORN<br />
TIL GULDKORN<br />
#<br />
3<br />
FRA VÅDE TÆER<br />
TIL TØRRE TRICKS<br />
#<br />
4<br />
12 ETAGER TIL<br />
ET RENT 12-TAL<br />
KOMPANS HOVEDSÆDE<br />
I ODENSE<br />
SILOETTEN I LØGTEN<br />
RABALDER PARKEN<br />
I ROSKILDE<br />
UNGDOMSBOLIGER<br />
PÅ AARHUS HAVN<br />
BÆREDYGTIG BETON KONFERENCEN <strong>2013</strong>.<br />
TIRSDAG DEN 19. MARTS PÅ HOTEL CROWNE PLAZA I KØBENHAVN.<br />
<strong>Dansk</strong>beton_Annonce_180x260.indd 1<br />
<strong>Beton</strong> 1 • februar <strong>2013</strong><br />
19<br />
1/9/13 2:47 PM
20<br />
FREMRAGENDE<br />
ARKITEKTUR
Højt til<br />
loftet med<br />
hvid beton<br />
Der er lyst og højt til loftet i konferencecentret<br />
Søhuset, <strong>som</strong> stod færdig i<br />
forskerparken Scion DTU i Hørsholm i<br />
2005. De 4.000 kvadratmeter er opført<br />
i en kombination af in-situ støbt beton<br />
og betonelementer. Alt i hvid beton og<br />
med et arkitektonisk bestemt mønster<br />
af clampshuller – også i elementerne.<br />
Bygningen skaber gode rammer om<br />
et kombineret auditorium og sportshal,<br />
kontorer, sauna, fitness, massage<br />
og restaurant. Arne Jacobsen tegnede<br />
allerede i 1967 de indledende skitser,<br />
<strong>som</strong> blev udgangspunktet for Cubo Arkitekters<br />
design af et moderne konference-<br />
og fitnesscenter.<br />
Søhus fakta<br />
Bygherre: Scion DTU, Hørsholm<br />
Arkitekt: Cubo Arkitekter<br />
Rådgiver: COWI<br />
Entreprenør: MT Højgaard<br />
Opført: 2005.<br />
<strong>Beton</strong> 1 • februar <strong>2013</strong><br />
21
Vellykket<br />
workshop<br />
igen<br />
Fotos: Bjarne Sørensen.<br />
Der var travlt i værkstederne hos AMU Nordjylland, da<br />
over 350 studerende fra Aalborg Universitet, University<br />
College Nordjylland og AMU Nordjylland mødes til <strong>Beton</strong>workshop<br />
i slutningen af 2012.<br />
Opgaven for de fire dage var at designe og støbe<br />
36 betonemner med historisk tema, <strong>som</strong> skal bruges<br />
til udsmykning af fællesarealerne i fire af Himmerland<br />
Boligforenings afdelinger i Svenstrup. De studerende<br />
kom fra bygningskonstruktøruddannelsen på UCN, struktør-<br />
og betonmageruddannelserne på AMU Nordjylland<br />
samt ingeniøruddannelserne fra Byggeri & Anlæg og<br />
Arkitektur & Medieteknologi på AAU.<br />
Workshoppen var arrangeret af Center for <strong>Beton</strong>uddannelse,<br />
<strong>som</strong> blev etableret i 2003. I dag omfatter<br />
samarbejdet AMU Nordjylland, University College<br />
Nordjylland, Aalborg Universitet samt <strong>Beton</strong>centret på<br />
Teknologisk Institut. <strong>Dansk</strong> Byggeri medvirker i centrets<br />
styregruppe. Målet med samarbejdet er at udvikle og<br />
drive et landsdækkende kompetencecenter, der dækker<br />
ethvert behov for uddannelse af betonbranchens<br />
medarbejdere.<br />
jbn<br />
22
Første betonelementer med<br />
miljøvaredeklaration<br />
<strong>Beton</strong>element-Foreningen klar med standardiserede miljødata for seks<br />
forskellige typer af vægelementer<br />
De danske betonelementfabrikker kan nu levere miljøvaredeklarationer<br />
(MVD) for seks forskellige typer vægelementer,<br />
<strong>som</strong> tilsammen udgør en betydelig del af<br />
produktionen.<br />
Deklarationerne er udarbejdet i henhold til standarderne<br />
ISO 14025 og DS/EN 15804, så miljødataene er<br />
troværdige og nemt kan indgå i entreprenørers og bygherrers<br />
miljødokumentation af bygninger.<br />
Fra vugge til byggeplads<br />
Deklarationerne omfatter ’fra vugge til port’ plus en transport<br />
på 75 kilometer – eller med andre ord ’fra vugge til<br />
byggeplads’. De er udarbejdet af <strong>Beton</strong>centret på Teknologisk<br />
Institut på baggrund af generiske data om cement,<br />
tilslag, armering og transport fra miljøsoftwaren GaBi.<br />
Når MVD’erne i første omgang kun omfatter seks<br />
vægelementer, skyldes det et ønske om at komme i gang<br />
og hurtigt få erfaring med MVD’er. Dermed får producenterne<br />
også hurtigt et grundlag for at styrke deres<br />
egen miljøprofil.<br />
»<strong>Beton</strong>branchen er langt fremme med seriøse miljøvaredeklarationer<br />
baseret på livscyklusanalyse. Det er en<br />
god start at få fornemmelse for tallene ved at anvende<br />
generiske data, men naturligvis er det bedre at arbejde<br />
med konkrete data fra den danske elementproduktion,<br />
så resultatet bliver endnu mere præcist«, siger centerchef<br />
Dorthe Mathiesen fra <strong>Beton</strong>centret.<br />
<strong>Beton</strong>element-Foreningen indsamler derfor nu data<br />
om energiforbrug, vandforbrug og affaldsmængde.<br />
Ny udgave på vej<br />
Disse data skal indarbejdes i en ny udgave af MVD’erne,<br />
<strong>som</strong> direktør Poul Erik Hjorth fra <strong>Beton</strong>element-Foreningen<br />
forventer vil være klar i foråret <strong>2013</strong>.<br />
Miljøvaredeklarationerne oplyser betonelementernes<br />
miljøeffekter <strong>som</strong> standardiserede angivelser af:<br />
Global opvarmning, nedbrydning af ozonlaget, forsuring<br />
af land- og vandmiljøer, eutrofiering, dannelse af<br />
fotokemiske oxidanter i troposfæren, udtømning af uorganiske<br />
ressourcer og udtømning af fossile, uorganiske<br />
ressourcer.<br />
Deklarationerne kan ses på <strong>Beton</strong>element-Foreningens<br />
hjemmeside, www.bef.dk.<br />
jbn<br />
De nye<br />
miljøvaredeklarationer<br />
omfatter seks typer<br />
vægelementer af<br />
beton og letbeton.<br />
<strong>Beton</strong> 1 • februar <strong>2013</strong><br />
23
På arbejde i betonbranchen:<br />
Markedschefen brænder<br />
Den røde tråd i Hans Bruun Nissens karriere er betons uudnyttede potentialer<br />
Tænk så teknisk kyndig den arkitekt er. Sådan har mange<br />
sikkert sagt til sig selv efter en samtale med Hans Bruun<br />
Nissen, uddannet arkitekt og markedschef i Hi-Con A/S.<br />
Men helt så utroligt er det nu ikke, for ud over arkitektuddannelsen<br />
fra Arkitektskolen i Aarhus har Hans<br />
Bruun Nissen også en næsten afsluttet uddannelse <strong>som</strong><br />
bygningsingeniør i bagagen.<br />
»Jeg ville nok hele tiden være arkitekt, men da jeg<br />
boede i Aalborg, valgte jeg alligevel at læse til ingeniør<br />
på Aalborg Universitet«, fortæller Hans Bruun Nissen.<br />
Men i længden vandt arkitekten trods alt over ingeniøruddannelsen,<br />
<strong>som</strong> Hans Bruun Nissen ikke kunne<br />
gøre helt færdig først, fordi det så ikke ville være muligt<br />
at blive optaget på arkitektskolen.<br />
<strong>Beton</strong> kom ind i billedet i 1995 med et praktikophold<br />
hos A-Consult A/S, der dengang primært producerede<br />
modul-gylletanke til landbruget. Opgaven var fra starten<br />
at hjælpe virk<strong>som</strong>heden med at etablere en tegnestuefunktion,<br />
men i den efterfølgende ansættelse gav særligt<br />
potentialerne for industritanke på eksportmarkeder <strong>som</strong><br />
England, Skotland og Tyskland nye spændende udfordringer.<br />
I de syv år hos A-Consult A/S fandt Hans Bruun Nissen<br />
glæden ved beton, lige <strong>som</strong> han fik masser af værdifulde<br />
erfaringer med design og projektering af betonkonstruktioner,<br />
kvalitetsstyring, entrepriseforhold i<br />
udlandet samt ikke mindst opstart og planlægning af<br />
produktion af betonelementer i blandt andet England<br />
og Polen.<br />
Det hvide team<br />
Hjemme hos Hans Bruun Nissen finder man – naturligvis –<br />
en trappe af højstyrkebeton.<br />
I 2002 fulgte ansættelse hos Aalborg Portland, hvor opgaven<br />
– <strong>som</strong> medlem af ’the white team’ – var at nedbryde<br />
barrierer for brug af hvid cement globalt.<br />
»Det lykkedes så godt for os, at Aalborg Portland<br />
blev verdensførende på området hvid cement. Det var<br />
også her, jeg for alvor blev klar over, hvor stort et uudnyttet<br />
potentiale beton har både æstetisk, konstruktivt<br />
24
Markedschef Hans<br />
Bruun Nissen brænder<br />
for betons uudnyttede<br />
potentialer.<br />
for beton<br />
og konceptuelt«, husker Hans Bruun Nissen, <strong>som</strong> senere<br />
også fik ansvaret for intern branding af hvid beton i<br />
koncernen.<br />
Den røde tråd<br />
Den nuværende ansættelse i Hi-Con A/S giver mulighed<br />
for at følge en rød tråd helt tilbage til de første betonerfaringer.<br />
»Jeg brænder for betons uudnyttede potentialer. Og<br />
her hos Hi-Con har jeg kunne tilføje de helt specielle<br />
muligheder der ligger i højstyrkebeton <strong>som</strong> fx CRC. Jeg<br />
bliver hver dag overrasket over potentialet i de tynde<br />
og stærke konstruktioner, vi kan lave«, siger Hans Bruun<br />
Nissen.<br />
Oprindeligt satsede Hi-Con A/S på altaner og trapper<br />
i Danmark på grundlag af CRC. Men samtidig med<br />
Hans Bruun Nissens ansættelse i 2009 fik Hi-Con også<br />
ny ledelse og en helt ny strategi.<br />
Strategi og forretningsudvikling<br />
»I dag fylder innovation, vækst og nye forretningsmodeller<br />
meget i mit arbejde. Vi arbejder nu også på<br />
områder uden for den klassiske byggesektor <strong>som</strong> fx<br />
komponenter til vindmøller, bølgeenergi, vejbroer og<br />
møbler til byrum. Vi vil udnytte vores erfaringer med<br />
High Performance <strong>Beton</strong> på tværs af forretning<strong>som</strong>råder<br />
– <strong>som</strong> inspirator, videnformidler og katalysator<br />
– også i et internationalt perspektiv«, fortæller Hans<br />
Bruun Nissen.<br />
For nylig har Hi-Con således etableret et driftsselskab<br />
i Holland, og virk<strong>som</strong>heden er nu på vej ind i Norge,<br />
Sverige og Finland. Det giver i sagens natur en del rejseaktivitet<br />
for Hans Bruun Nissen. Men samtidig giver<br />
det også mulighed for at udnytte en lidt større del af<br />
betons umådelige potentiale i en verden af specielle<br />
betonløsninger.<br />
jbn<br />
<strong>Beton</strong> 1 • februar <strong>2013</strong><br />
25
Noter<br />
Ny topchef i Alectia<br />
Senest med udgangen af april <strong>2013</strong> tiltræder<br />
Jesper Mailind <strong>som</strong> ny adm. direktør i Alectia,<br />
hvor han afløser Jens Moberg. Jesper Mailind har<br />
tidligere været administrerende direktør for GN<br />
Resound A/S og senest administrerende direktør<br />
for RTX A/S.<br />
<strong>Beton</strong>forskningskongres<br />
udskudt<br />
Den XXII <strong>Beton</strong>forskningskongres i Reykjavik<br />
afholdes den 13. – 15. august 2014 og ikke <strong>som</strong><br />
tidligere annonceret i juni <strong>2013</strong> i Reykjavik.<br />
<strong>Beton</strong>pumpe i<br />
rekordbog<br />
Verdens største betonpumpe er<br />
optaget i ’Guinness Book of Records’.<br />
Pumpen er produceret af<br />
kinesiske Zoomlion på et 7-akslet<br />
Scania-chassis, og den har en<br />
lodret rækkevidde på ikke mindre<br />
end 101 meter, <strong>som</strong> opnås ved<br />
hjælp af i alt syv led på bommen.<br />
De fire øverste er af hensyn til<br />
egenvægten er fremstillet af kulfiber.<br />
Det komplette køretøj har<br />
en egenvægt på 94,5 ton.<br />
Klar til produktion af ny<br />
type dækelement<br />
SL-Dæk skal produceres på elementfabrik i<br />
Kolind<br />
Virk<strong>som</strong>heden Abeo A/S begynder til <strong>som</strong>mer at producere<br />
det nye SL-Dæk i samarbejde med Perstrup <strong>Beton</strong><br />
Industri A/S i Kolind. Dermed er den nye type dækelement<br />
klar til at forsøge at erobre en plads på markedet<br />
med argumenterne lavere vægt, længere spænd og gode<br />
miljøegenskaber.<br />
SL står for Super Light. Dækket består af en kombination<br />
af stærk beton og letklinkerbeton i et design, hvor<br />
den stærke beton kun anvendes der, hvor der er brug for<br />
styrken. SL-dækket vejer derfor mindre og kan spænde<br />
langt: Op til 14 meter med et 22 cm tyndt element.<br />
Det lavere materialeforbrug er samtidig en miljømæssig<br />
fordel.<br />
SL-dækket er opfundet af professor Kristian Hertz fra<br />
DTU, <strong>som</strong> tidligere har oplyst til <strong>Beton</strong>, at SL-dæk med<br />
en tykkelse på 22 cm og en fladevægt på under 300 kg<br />
pr. kvadratmeter klarer Bygningsreglementets lydkrav<br />
om en dæmpning af luftlyd på 55 dB mellem to boliger<br />
i etagebyggeri.<br />
Det skyldes, at de to betontyper, der indgår i dækkene,<br />
har forskellige akustiske egenskaber, hvorfor grænsefladen<br />
mellem dem begrænser lydtransmissionen.<br />
Brandegenskaberne er også gode<br />
»Da vi skulle brandteste SL-Dækket på <strong>Dansk</strong> Brand- og<br />
Sikringsteknisk Institut, viste testudstyret sig faktisk ude<br />
af stand til at knække dækket, til trods for at vi blev nødt<br />
til at øge belastningen til syv gange normallasten. Testen<br />
viste at dækket kan modstå fire timers brand, hvilket er<br />
helt uden sammenligning med noget andet betondæk,«<br />
siger adm. direktør Hans Terney Rasmussen fra Abeo.<br />
Han tilføjer, at interessen for de nye dæk allerede er<br />
stor. Bjarke Ingels’ tegnestue, BIG, har anvendt SL-Dækket<br />
i flere arkitektkonkurrencer. Arkitektfirmaet har desuden<br />
ansat en ph.d. til at kigge på, hvordan de nye dæk<br />
kan anvendes. Det samme har rådgivervirk<strong>som</strong>heden<br />
Grontmij, <strong>som</strong> har været med til at udvikle SL-Dækket.<br />
jbn<br />
SL-Dækket fremstilles i et særligt design <strong>som</strong><br />
en kombination af letklinkerbeton med en<br />
densitet på 600 kg pr. kubikmeter og stive buer<br />
af en 55 MPa beton. Dækket er forspændt i<br />
længderetningen og slapt armeret på tværs.<br />
26
INDFARVET BETON ENERGIZED BY<br />
Bayferrox ® pigmenter leveres i et bredt udvalg af sorte, røde, brune og orange nuancer<br />
og opfylder høje krav til farvestyrke, UV- og vejrbestandighed, hvilket gør disse særdeles<br />
velegnede til indfarvning af byggematerialer. Takket være en bæredygtig produktionsproces<br />
af Bayferrox ® pigmenter, forskønnes ikke blot vore omgivelser, men der tages<br />
også hensyn hertil, såvel nu <strong>som</strong> på lang sigt. Som en af verdens førende producenter<br />
af syntetiske jern- og kromoxidpigmenter, er det os en glæde at kunne tilbyde vores<br />
kunder farvepigmenterne globalt. www.bayferrox.com<br />
BAYFERROX ® is a registered trademark of Bayer AG, Leverkusen, Germany<br />
<strong>Beton</strong> 1 • februar <strong>2013</strong><br />
27
Vejdirektoratet savner<br />
værktøjer til at vurdere<br />
restbæreevnen af AKR-broer<br />
På ’Beto<strong>nr</strong>eparation og –renovering 2012’ efterlyste vedligeholdelseschef Erik Stoklund<br />
Larsen fra Vejdirektoratet bedre muligheder for at prioritere reparation og vedligehold<br />
Hvis den danske forskningsverden savner et par relevante<br />
emner at dykke ned i, står vedligeholdelseschef<br />
Erik Stoklund Larsen fra Vejdirektoratet parat.<br />
»Vi mangler værktøjer til at vurdere restbærevenen af<br />
broer, der er ramt af alkalikiselreaktioner«, fastslog han<br />
på <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>forenings temadag ’Beto<strong>nr</strong>eparation og<br />
-renovering’ i Billund i november 2012.<br />
Ønsket er forståeligt. Vejdirektoratet har over 200<br />
såkaldte AKR-vejbroer, der potentielt kan blive ramt af<br />
nedbrydende alkalikiselreaktioner, hvis fugtisoleringen<br />
svigter. Hertil kommer en del af Banedanmarks broer,<br />
så cirka 600 af de to myndigheders 3.700 betonbroer<br />
potentielt er i farezonen.<br />
Erik Stoklund Larsen nævnte konkret, at der er behov<br />
for nye beregningsregler og bæreevneforsøg, <strong>som</strong> kan<br />
gøre det muligt at vurdere en AKR-skadet bros bæreevne.<br />
Sådanne værktøjer vil gøre det muligt at prioritere<br />
og optimere indsatsen, så det er muligt at bevare de<br />
broer, hvor bæreevnen er god.<br />
AKR-broerne blev opført i 1960’erne og -70’erne med<br />
reaktivt tilslag indeholdende porøs flint, der kan reagere<br />
med vand og alkali fra fx vejsalt eller betonen selv og<br />
udvide sig, så betonen revner. Revnerne kan tilføre betonen<br />
mere vand, så der opstår en ond spiral.<br />
I dag er der skarpe grænser for indholdet af flint i<br />
tilslag, så AKR er kun et problem ved de ældre broer. Og<br />
selv om de ældre AKR-broer ofte kræver en del vedligehold,<br />
er der tale om en situation under kontrol, mener<br />
Erik Stoklund Larsen.<br />
»Vi kender stort set skadesmekanismen og de influerende<br />
faktorer. Vi kender også omfanget og den<br />
hastighed, skaderne udvikler sig med, lige <strong>som</strong> vi har<br />
gode metoder til at detektere AKR. Nu mangler vi bare<br />
gode værktøjer til at vurdere restbæreevnen, <strong>som</strong> er hovedkriteriet<br />
for, hvornår det er nødvendigt at reparere«,<br />
sagde han.<br />
Det er Vejdirektoratets erfaring, at AKR-broer med<br />
fordel kan repareres, hvis armeringsnettet er godt bundet<br />
sammen. Derimod skal det overvejes at udskifte<br />
Erik Stoklund Larsen efterlyste<br />
beregningsregler og bæreevneforsøg,<br />
der kan gøre det muligt at vurdere en<br />
AKR-skadet bros bæreevne.<br />
28
Tre rekorder<br />
’Beto<strong>nr</strong>eparation og -renovering 2012’ i Billund<br />
satte hele tre rekorder: 143 deltagere, 15 udstillere<br />
og 13 indlægsholdere.<br />
»Det er meget glædeligt, at så mange finder<br />
vores temadag interessant«, fastslog Martin He<strong>nr</strong>iksen<br />
på vegne af DBF’s Provinsudvalg, <strong>som</strong> står<br />
for arrangementet.<br />
broer uden armeringsbøjler eller med dårlig sammenhæng<br />
i armeringen.<br />
Forklaringen skal sandsynligvis findes i, at der sker<br />
en efterspænding af den sammenhængende armering,<br />
når pastaen udvider sig. Dette antydes også af laboratorieforsøg.<br />
Bæreevnen af AKR-ramte broer kan derfor<br />
være god, selv om broen er angrebet.<br />
jbn<br />
CONCRETE CONNECTIONS<br />
Standard samlingsdeltajer til dansk elementbyggeri<br />
Fuldt indspændte søjler med søjlesko<br />
• Robusthedskrav sikres<br />
• Ingen stabilisrende vægge = fleksibel rumindeling<br />
• Ingen afstivning under montagen<br />
www.peikko.dk<br />
<strong>Beton</strong> 1 • februar <strong>2013</strong><br />
29
Enghuset i Gistrup udmærket med<br />
<strong>Beton</strong>element-Prisen <strong>2013</strong><br />
Arkitekt Kim Flensborg vinder <strong>Beton</strong>element-Prisen <strong>2013</strong> og Utzon-Statuetten for bostedet Enghuset med<br />
krumme elementfacader<br />
<strong>Beton</strong>element-Prisen <strong>2013</strong> går arkitekt m.a.a. Kim Flensborg<br />
fra arkitektfirmaet Nord A/S i Aalborg for Enghuset i Gistrup nær<br />
Aalborg. Samtidig præmieres Kim Flensborg med Utzon-statuetten<br />
for ypperligt betonelementbyggeri.<br />
Enghuset er opført af Boligforeningen Vanggården for Aalborg<br />
Kommune <strong>som</strong> bosted for 36 mennesker, der lider af skizofreni.<br />
Bygningen er cirkelformet med en ligeledes cirkelformet<br />
gård. Arealet er i alt på 5.800 kvadratmeter.<br />
Facaderne er opført af krumme vægelementer med udvendig<br />
isolering afsluttet med facadepuds. Krumme altanelementer<br />
følger bygningens form.<br />
Bostedets krumme gange fjerner institutionspræget og giver<br />
en oplevelse af mere privathed, når man færdes i bygningen,<br />
der lever op til standarderne for passivhuse. Både væg,<br />
altan og dækelementer er leveret af Gandrup Element.<br />
<strong>Beton</strong>element-Prisener en arkitekturpris, der er indstiftet<br />
af <strong>Beton</strong>element-Foreningen. Prisen gives <strong>som</strong> anerkendelse<br />
af en talentfuld og god arkitektonisk anvendelse af betonelementer<br />
i et byggeri, hvor betonelementer udgør et dominerende<br />
element i byggeriet.<br />
<strong>Beton</strong>element-Prisen blev første gang uddelt i 1978. Med<br />
<strong>Beton</strong>element-Prisen følger 75.000 kroner, sponsoreret af Aalborg<br />
Portland, en plakette til bygherren til indmuring samt en<br />
indrammet kopi af plaketten til arkitekten.<br />
<strong>Beton</strong>element-Prisen <strong>2013</strong> overrækkes på Bæredygtig <strong>Beton</strong><br />
Konferencen den 19. marts <strong>2013</strong> på Crowne Plaza Copenhagen<br />
Towers i Ørestad. Læs mere om konferencen på www.danskbeton.dk<br />
og mere om <strong>Beton</strong>element-Prisen og Utzon-statuetten<br />
på www.bef.dk<br />
30
Nu står der et hus på grunden<br />
Hurtig og effektiv elementmontage på byggepladsen i skoven<br />
Montagen af betonelementerne gik hurtigt og effektivt.<br />
Så står råhuset færdigt på Nobisvej. <strong>Beton</strong>elementerne er monteret,<br />
taget lagt på, vinduerne sat i og det indvendige arbejde<br />
så småt i gang.<br />
<strong>Beton</strong>elementerne kommer fra Expan, <strong>som</strong> bygherren, Kristian<br />
Johansen, er meget tilfreds med.<br />
»Vi havde på forhånd en god dialog med Expan om sandwichelementerne,<br />
<strong>som</strong> er lidt utraditionelle på grund af vores<br />
ønsker til udseendet. Vi har fx formsiden indad, fordi væggene<br />
skal stå i ’rå’ beton både ude og inde. Af hensyn til udseendet<br />
har vi også fået skarpkantede elementer og ikke affasede kanter«,<br />
fortæller Kristian Johansen, der også roser Expan for fleksibilitet<br />
i forbindelse med montagen.<br />
»Byggepladsen ligger for enden af en smal skovvej, så adgangsforholdene<br />
er ret svære for en lastbil. Expan løste udfordringen<br />
ved at læsse elementerne om til en mindre bil på en<br />
rasteplads på landevejen, så montagen gik stort set smertefrit«,<br />
fortsætter han.<br />
Det tog den planlagte tid at montere elementerne i et forløb,<br />
<strong>som</strong> Kristian Johansen kalder hurtigt og effektivt. Alt passede<br />
perfekt sammen – også de steder, hvor huset er lidt atypisk.<br />
»Fx har vi nogle niveauspring i gulvet, der er lidt kringlede,<br />
og <strong>som</strong> kræver præcision i både elementer og montage – men<br />
her passede alt perfekt«, siger han.<br />
Derfor forventer Kristian Johansen også, at planen om indflytning<br />
i løbet af marts <strong>2013</strong> holder. I mellemtiden går bygherren<br />
selv i gang med blandt andet at polere betongulvet til<br />
det ønskede udseende, og efterfølgende kommer badeværelser,<br />
køkken og alt det udvendige arbejde.<br />
Følg med i byggeriet<br />
Trine Nielsen og Kristian Johansen bygger hus på en 2.800<br />
kvadratmeter stor grund i Esbønderup Skovhuse nord for<br />
Hillerød. Her på <strong>Beton</strong>element-Foreningens sider i <strong>Beton</strong><br />
kan du følge opførelsen af betonhuset og familiens<br />
oplevelser <strong>som</strong> bygherre.<br />
<strong>Beton</strong>element-Foreningen<br />
<strong>Beton</strong> 1 • februar <strong>2013</strong><br />
31
Allan H. Johansen (th) fra CRH Concrete a/s Dalton fik overrakt<br />
prisen <strong>som</strong> Årets <strong>Beton</strong>mager af faglærer Torben Dybdahl Jensen.<br />
Prisen er indstiftet af <strong>Beton</strong>element-Foreningen og bliver<br />
givet til ’den faglig dygtige elev, der har deltaget aktivt i undervisningen,<br />
været hjælp<strong>som</strong>, spredt godt humør i klassen og<br />
<strong>som</strong> har profiteret af uddannelsen’.<br />
Endnu et hold betonmagere er blevet uddannet hos AMU Nordjylland.<br />
Bagest fra venstre: Kasper Bruun Niikanoff - Ambercon<br />
a/s, Martin S. Kongensgaard - DS Elcobyg a/s, Mads Lennø -<br />
Spæncom a/s Aalborg, Lars He<strong>nr</strong>ik Dahl - Ambercon a/s, Kenn<br />
Lindstrøm - Thisted Fjerritslev Cementvarefabrik a/s, Senad<br />
Rahmanovic - CRH Concrete a/s Dalton, Morten Christian Kaas<br />
- Spæncom a/s Kolding. Forrest fra venstre: Daniel Baandrup -<br />
DS Elcobyg a/s, Thomas Mortensen - Spæncom a/s Aalborg, Allan<br />
H. Johansen CRH Concrete a/s Dalton, Roedolf Berend Rosing -<br />
Grindsted <strong>Beton</strong>varefabrik a/s, Mathias Hangaard - Thisted Fjerritslev<br />
Cementvarefabrik a/s, Anders Grunnet - Gandrup Element<br />
a/s, Torben Dybdahl Jensen - Faglærer AMU Nordjylland.<br />
Ecoratio nyt interessemedlem i BEF<br />
Ecoratio udvikler og fremstiller primært miljøvenlige,<br />
vandbaserede slipmidler til betonstøbning. Virk<strong>som</strong>heden<br />
fra Norrköping i Sverige er nu blevet interessemedlem i<br />
<strong>Beton</strong>element-Foreningen for at komme tættere på den<br />
danske elementbranche.<br />
Ecoratio producerer også en række andre andre miljøvenlige<br />
midler til fx fjernelse af polystyren og rengøring af<br />
blandere.<br />
»Ecoratio er en virk<strong>som</strong>hed, der fokuserer på service,<br />
personlig kontakt med kunderne og en videnbaseret<br />
tilgang til opgaverne«, siger salgschef Kjell Larsson fra<br />
Ecoratio og fortsætter:<br />
»Vores ansatte er alle eksperter på deres områder. De<br />
har sat sig det ambitiøse mål at gøre vores produkter og<br />
services uundværlige for alle betonproducenter, der fremstiller<br />
arkitektonisk beton - i hele verden«, fortsætter han.<br />
Ecoratios hovedkontor er i Rotterdam, Holland. Virk<strong>som</strong>heden<br />
har kunder i over 32 lande.<br />
Se mere på www.ecoratio.com.<br />
Gottfred Petersen A/S nyt<br />
interessemedlem i BEF<br />
Produkter og rådgivning til støbe-/betonarbejde har i årevis<br />
været et foku<strong>som</strong>råde for handelsvirk<strong>som</strong>heden Gottfred<br />
Petersen A/S. Nu har virk<strong>som</strong>heden taget skridtet fuldt ud og<br />
er blevet interessemedlem i <strong>Beton</strong>element-Foreningen.<br />
Salgsdirektør Finn Enevold Jensen glæder sig til at være<br />
med i foreningens arbejde og bidrage til det tekniske<br />
arbejde:<br />
»Vi er meget dedikerede til støbe-/betonarbejde, og vi føler,<br />
vi har en masse at bidrage med. Vi har været i branchen i<br />
mere end 50 år, og vi løser stort set alle de udfordringer, der<br />
opstår undervejs i et byggeri”, siger han og fortsætter:<br />
”Vores bygningskonstruktører og øvrige medarbejdere<br />
har både den uddannelsesmæssige og den erfaringsmæssige<br />
baggrund, der kræves for at være kundernes sparringspartner.<br />
Vi forstår såvel den teoretiske <strong>som</strong> den praktiske side af<br />
støbe-/betonarbejdet, og vi kan slet ikke lade være med at<br />
engagere os dybt i området og opgaverne. For os handler det<br />
om andet og mere end at afsætte nogle produkter”.<br />
Gottfred Petersen A/S har hjemme i Middelfart og beskæftiger<br />
cirka 50 medarbejdere.<br />
32
Vibrationer i dækkonstruktioner<br />
fra personlast<br />
Der er et stigende behov for design af dækkonstruktioner for vibrationskomfort<br />
I kontorbygninger er det både af hensyn til indretning og anlægsøkonomi<br />
ønskeligt at udføre dækkonstruktioner med større<br />
og større spændvidder. Da der samtidig ikke etableres så<br />
mange lette skillevægge, <strong>som</strong> kan afstive dækket og dæmpe<br />
svingningerne, øges risikoen for ubehagelige svingninger fra<br />
ganglast på gulvet.<br />
Desuden etableres der ofte fitnesscentre i større butikscentre.<br />
Den rytmiske last fra personer, der bevæger sig i takt, kan<br />
også resultere i ubehagelige svingninger, der især kan være<br />
generende for naboerne.<br />
I slutningen af 90’erne havde Svend Ole Hansen og John<br />
Dalsgaard Sørensen opstillet en belastningsmodel for rytmisk<br />
personlast, <strong>som</strong> blev indført i normerne i 1998.<br />
I 2000-2001 undersøgte en lille gruppe fra COWI, Bernt<br />
Suikkanen, Frederic S. Collette og Jakob Laigaaard, hvilke<br />
svingninger, der opstår ved gang i kontorbygninger, og opstillede<br />
en model for beregning af svingningerne. Undersøgelserne<br />
blev udført ved målinger på kontorbygninger med<br />
store dækspænd.<br />
På baggrund disse undersøgelser er normerne senere justeret<br />
således, at det i dag er muligt at beregne svingninger fra<br />
både almindelig ganglast og rytmisk last på dækkonstruktioner<br />
på baggrund af fælles regler.<br />
Der er dog stadig en del praktiske problemer forbundet med<br />
beregningen, <strong>som</strong> løbende justeres i forbindelse med, at man<br />
får flere og flere erfaringer med beregningsmodellerne.<br />
<strong>Beton</strong>element-Foreningen har siden 2001 deltaget i arbejdet<br />
med den praktiske implementering af beregningsmodellen<br />
ved støtte til udviklingen af et lille regneark ’Vibrationskomfort<br />
i huldækkonstruktioner’, der kan beregne og vurdere vibrationskomforten<br />
i betonelementdæk udsat for almindelig ganglast.<br />
Senere er der på BEF’s hjemmeside udgivet et lille notat<br />
”Vibrationskomfort i dækkonstruktioner”, <strong>som</strong> er udarbejdet<br />
af Bernt Suikkanen fra COWI. Notatet beskriver baggrunden for<br />
modellen og vurderingen af vibrationskomforten i dækkonstruktioner<br />
udsat for både almindelig ganglast og rytmisk personlast.<br />
BEF har netop udgivet en ny udgave (2. udgave, december<br />
2012), hvor der er indført følgende ændringer<br />
• Den fysiske model for dæk udsat for rytmisk personlast<br />
er ændret, således at personlasten udelukkende betragtes<br />
<strong>som</strong> en dynamisk last og ikke længere indgår <strong>som</strong> en<br />
passiv medsvingende masse.<br />
• Det dynamiske elasticitetsmodul for beton er ændret til<br />
1,1 gange betonens sekantelasticitetsmodul udtagen for<br />
huldækelementer, hvor der fortsat kan regnes med et<br />
elasticitetsmodul på 50 GPa på baggrund af COWI’s undersøgelser<br />
i 2000-2001<br />
• Der er indsat en tabel med dæmpningsforhold opdelt efter<br />
bidrag fra konstruktion, indretning og aptering.<br />
Med disse ændringer er beregningsforudsætningerne i overensstemmelse<br />
med ”JRC Scientific and Technical Reports: Design<br />
of floor structures for human induced vibrations”, 2009.<br />
På baggrund af notatet er endvidere udviklet to beregningsprogrammer,<br />
<strong>som</strong> beregner svingninger fra rytmisk personlast<br />
og gang for typiske konstruktioner. Programmerne, der er udviklet<br />
af Bernt Suikkanen, er ligeledes tilgængelige på BEF’s<br />
hjemmeside.<br />
Medlemsfortegnelse<br />
<strong>Beton</strong>element-Foreningen • Postboks 2125 • 1015 København K • Telefon 72 16 02 68 • www.bef.dk<br />
Ambercon A/S Støvring......................... 70 21 60 60<br />
Ambercon A/S Genner........................... 74 69 89 84<br />
A/S Boligbeton....................................... 75 65 12 55<br />
A/S Midtjydsk<br />
<strong>Beton</strong>vare- & Elementfabrik................ 97 12 64 66<br />
<strong>Beton</strong>element, Esbjerg............................ 70 10 35 10<br />
<strong>Beton</strong>element, Hobro.............................. 70 10 35 10<br />
<strong>Beton</strong>element, Ringsted.......................... 70 10 35 10<br />
<strong>Beton</strong>element, Viby Sj............................. 70 10 35 10<br />
Byggebjerg <strong>Beton</strong> A/S.......................... 74 83 34 20<br />
Confac A/S.............................................. 87 11 10 00<br />
Contiga Tinglev A/S............................. 72 17 10 00<br />
Dalton <strong>Beton</strong>elementer........................ 76 37 77 00<br />
Dan-Element A/S................................... 97 58 52 22<br />
DS Elcobyg A/S ..................................... 96 57 26 57<br />
EXPAN, Brørup......................................... 76 37 70 00<br />
EXPAN, Søndersø..................................... 76 37 70 00<br />
Fårup <strong>Beton</strong>industri A/S...................... 86 45 20 88<br />
Gandrup Element.................................. 96 54 38 00<br />
Give Elementfabrik A/S...................... 76 70 15 40<br />
Guldborgsund<br />
Elementfabrik A/S................................ 54 41 85 00<br />
Kähler A/S.............................................. 58 38 00 15<br />
Leth <strong>Beton</strong> A/S........................................ 97 94 55 11<br />
Niss Sørensen & søn a-s...................... 97 56 42 22<br />
Perstrup <strong>Beton</strong> Industri A/S............... 87 74 85 00<br />
PL <strong>Beton</strong> A/S.......................................... 56 96 42 17<br />
Præfa Byg ved OJ <strong>Beton</strong> A/S............... 98 95 13 00<br />
RC <strong>Beton</strong>varer A/S................................ 86 65 80 55<br />
Spæncom A/S, Tune, Vemmelev............ 88 88 82 00<br />
Spæncom A/S, Kolding.......................... 88 88 82 00<br />
Spæncom A/S, Aalborg.......................... 88 88 82 00<br />
Thisted-Fjerritslev<br />
Cementvarefabrik A/S......................... 97 92 25 22<br />
ØSB A/S ................................................... 97 34 60 24<br />
Samarbejdspartnere og<br />
interessemedlemmer<br />
BASF Construction Chemicals............... 74 66 15 11<br />
Denmark A/S<br />
Convi Aps............................................... 66 18 20 26<br />
Ecoratio bv.................................... +31 88 22 44 440<br />
Gottfred Petersen A/S........................... 63 41 12 66<br />
Graphic Concrete Ltd................ +358 9 68 42 00 93<br />
HALFEN GmbH....................................... 35 36 20 99<br />
HauCon A/S............................................ 86 22 93 93<br />
Jordahl & Pfeifer Byggeteknik A/S...... 98 63 19 00<br />
Mapei....................................................... 69 60 74 80<br />
Peikko Danmark.................................... 66 11 10 65<br />
Pretec Danmark A/S............................. 56 66 24 22<br />
Saint-Gobain Weber A/S....................... 70 10 10 25<br />
Sika Danmark A/S................................. 48 18 85 85<br />
VBM Laboratoriet A/S.......................... 98 21 32 00<br />
Aalborg Portland A/S........................... 98 16 77 77<br />
<strong>Beton</strong>element-Foreningen<br />
<strong>Beton</strong> 1 • februar <strong>2013</strong><br />
33
Bæreevnevurderinger af broer med<br />
alkalikiselreaktioner<br />
I <strong>som</strong>meren 2010 blev Vestbroen ved Skovdiget i Bagsværd udskiftet. Der var en del mediebevågenhed<br />
i forbindelse med udskiftningen, specielt fordi den blev gennemført på<br />
rekordtid i løbet af kun 42 dage. Bag denne udskiftning gemmer sig en interessant historie.<br />
Der er to 220 meter lange tvillingebroer, der fører<br />
Farum-motorvejen over Skovbrynet Station. Broerne<br />
blev bygget i midten af 1960’erne. Desværre viste broernes<br />
kvalitet sig at være meget dårlig, blandt andet<br />
med tidlige og meget omfattende skader <strong>som</strong> følge af<br />
alkalikiselreaktioner.<br />
Allerede i starten af 1980’erne var der behov for en<br />
gennemgribende renovering af broerne. Østbroen blev<br />
først renoveret, men det viste sig at være stort set lige<br />
så dyrt <strong>som</strong> en udskiftning af broen. Vejdirektoratet<br />
besluttede derfor, at Vestbroen ikke skulle renoveres,<br />
men udskiftes på et tidspunkt. Vejdirektoratet havde<br />
imidlertid et ønske om at udskyde anlægsudgifterne til<br />
en ny bro.<br />
Der blev derfor lavet en meget omfattende undersøgelse<br />
af Vestbroen. En helt afgørende del af denne<br />
undersøgelse var en prøvebelastning af broen med<br />
henblik på at dokumentere bæreevnen. <strong>Beton</strong>- og<br />
Konstruktionsinstituttet, (nu <strong>Beton</strong>centret på Teknologisk<br />
Institut) deltog i planlægningen og stod for montage<br />
af et meget omfattende måleudstyr til måling af<br />
nedbøjninger og tøjninger, samt for dataopsamling og<br />
behandling under og efter prøvebelastningen.<br />
Resultatet af prøvebelastningen var, at der ikke konstateredes<br />
skader eller tegn på begyndende svigt af<br />
nogen art <strong>som</strong> følge af prøvebelastningen. Det blev<br />
derfor besluttet at lade broen forblive i drift i en årrække.<br />
Den eneste renovering, der blev gennemført,<br />
var en renovering/udskiftning af fugtmembranen, så<br />
der ikke længere kom vand ned gennembelægningen<br />
til betonen og armeringen.<br />
Prøvebelastningen blev gentaget to gange med 4-5 års<br />
mellemrum. Resultaterne af de enkelte prøvebelastninger<br />
primært i form af nedbøjninger af brofagene<br />
blev sammenlignet, og det kunne konstateres, at nedbøjningerne<br />
ikke øgedes med tiden. Derfor blev det<br />
vurderet, at broen fortsat var sund i bæreevnemæssig<br />
henseende.<br />
Nu er broen <strong>som</strong> nævnt udskiftet, men via blandt andet<br />
de gennemførte prøvebelastninger har anlægsudgifterne<br />
kunnet udsættes i 25 år.<br />
Prøvebelastning – principper og muligheder<br />
Prøvebelastninger kan gennemføres på to principielt<br />
helt forskellige måder, enten <strong>som</strong> en belastning ved<br />
hjælp af hydrauliske donkrafte, eller også <strong>som</strong> en dødvægtsbelastning<br />
på konstruktionen.<br />
Prøvebelastning ved hjælp af hydrauliske donkrafte<br />
Hvis det overhovedet er praktisk og økonomisk muligt,<br />
bør en prøvebelastning altid gennemføres ved hjælp af<br />
hydraulik. Grunden til dette er primært, at et eventuelt<br />
begyndende svigt eller revnedannelse altid vil betyde,<br />
at konstruktionen bliver helt eller delvist aflastet, fordi<br />
olietrykket falder drastisk, hvis der opstår pludselige<br />
tillægsdeformationer.<br />
Endvidere er det også enkelt at arbejde med mange<br />
lasttrin, hvilket er en fordel ved vurderingen af resultaterne<br />
undervejs i en prøvebelastning.<br />
Modholdet for den hydrauliske belastning kan enten<br />
være dødvægt, andre dele af konstruktionen eller måske<br />
jordankre.<br />
Prøvebelastning ved hjælp af dødvægt<br />
Ved prøvebelastningen af den omtalte bro ved Skovdiget<br />
var det ikke praktisk muligt at gennemføre en<br />
prøvebelastning ved hjælp af hydraulik, da der skulle<br />
belastes 44 forskellige steder på broens 12 fag. Der<br />
blev derfor belastet med blokvogne, der kørte hen<br />
over broen. Der blev belastet i 5 trin, og for hvert laststed<br />
blev alle måleresultater analyseret, før der kørtes<br />
videre til næste laststed.<br />
34
Ved en dødvægtsbelastning er der en reel risiko for<br />
kollaps af konstruktionen, men ved at belaste i trin<br />
kan denne risiko nedsættes meget væsentligt, da et<br />
begyndende svigt næsten altid vil kunne afsløres ved<br />
at vurdere de målte deformationer i relation til den påførte<br />
belastning. I den beskrevne prøvebelastning var<br />
der i detaljer planlagt foranstaltninger, der skulle sættes<br />
i værk ved eventuelt svigt. Blokvognene blev trukket<br />
via meget lange trækstænger, og der var planlagt<br />
indsættelser af busser til erstatning for S-togsdriften<br />
på Farumlinjen i tilfælde af, at et eventuelt brud skulle<br />
involvere S-banen under broen.<br />
Planlægning af en prøvebelastning<br />
En prøvebelastning kræver oftest mange overvejelser<br />
og meget planlægning, før den kan gennemføres. Planlægningen<br />
vil typisk ske i et samarbejde mellem rådgiver,<br />
entreprenør og f.eks. Teknologisk Institut.<br />
Hvis der er opstillet en statisk model af konstruktionen,<br />
er det også meget værdifuldt at sammenligne beregningsresultater<br />
med måleresultater. Hvis målte nedbøjninger<br />
af en alkalikiselskadet bro svarer til beregnede<br />
nedbøjninger, er det tegn på, at konstruktionen<br />
statisk er ”sund”, selv om der er grove skader. Dette var<br />
tilfældet på broen ved Skovdiget, og gennemførelse af<br />
prøvebelastning betød en stor økonomisk besparelse<br />
for Vejdirektoratet.<br />
Information<br />
For yderligere oplysninger kontakt venligst<br />
Jens Ole Frederiksen<br />
Tel: +45 7220 2218, e-mail: jlf@teknologisk.dk<br />
Rådgiverens primære rolle vil være at fastsætte prøvelasten<br />
– størrelse og placering - og eventuelt beregne<br />
for eksempel forventet nedbøjning ved de forskellige<br />
lasttrin. Endvidere deltager rådgiver meget ofte i selve<br />
prøvebelastningen, specielt for at vurdere resultater<br />
med henblik på, om belastningen kan øges.<br />
Entreprenørens rolle vil primært være det praktiske arbejde<br />
i forbindelse med etablering af opstilling, samt<br />
eventuelt deltagelse i selve belastningen.<br />
Teknologisk Instituts rolle vil være at sparre med rådgiver<br />
i planlægningsfasen, at designe det nødvendige<br />
belastnings- og måleudstyr, samt at stå for selve prøvebelastningen<br />
med dataopsamling og vurdering samt<br />
den efterfølgende rapportering.<br />
Vurdering af prøvebelastningsresultater<br />
Ved en vurdering af de opnåede resultater kikkes først<br />
og fremmest på, om konstruktionen kunne bære prøvelasten<br />
uden at der er opstået skader af betydning.<br />
Bro belastet med 12 blokvogne<br />
Teknologisk Institut, <strong>Beton</strong><br />
Gregersensvej 4<br />
<strong>Beton</strong> 1 • februar <strong>2013</strong> DK - 2630 Taastrup<br />
35<br />
Telefon 72 20 22 26<br />
www.teknologisk.dk
Nyt fra Aalborg Portlands arbejdsmark<br />
Jacob Thrysøe | jacob.thrysoe@aalborgportland.com<br />
Selvkompakterende beton med<br />
AALBORG WHITE<br />
Af Jacob Thrysøe<br />
<strong>Beton</strong> baseret på AALBORG WHITE<br />
bliver produceret på daglig basis<br />
rundt om i den danske betonbranche.<br />
Fordelene er indlysende i<br />
form af beton med høj styrke, god<br />
holdbarhed og æstetisk overlegenhed.<br />
Brugen af AALBORG WHITE<br />
til selvkompakterende beton (SCC)<br />
volder dog stadigvæk visse vanskeligheder,<br />
hvilket denne artikel vil<br />
forsøge at rette op på med nogle<br />
enkle tommelfingerregler.<br />
Der er allerede i dag mange<br />
producenter, <strong>som</strong> rutinemæssigt<br />
laver velfungerende hvide SCC<br />
betoner, men det <strong>som</strong> er en selvfølge<br />
for nogle, kan være svært for<br />
andre.<br />
Oftest er udgangspunktet en<br />
eksisterende SCC beton, hvor man<br />
forsøger at erstatte den grå cement<br />
(fx RAPID cement) med AALBORG<br />
WHITE i forholdet 1:1 uden yderligere<br />
korrektioner. Resultatet er tit<br />
og ofte separation, bleeding eller<br />
uacceptabel bearbejdelighed af<br />
betonen. Dette har gennem tiden<br />
bidraget til, at det opfattes <strong>som</strong><br />
relativt svært at lave SCC baseret på<br />
AALBORG WHITE.<br />
På Aalborg Portland er der med<br />
udgangspunkt i egne erfaringer og<br />
med input fra kunder arbejdet med<br />
at konvertere SCC beton baseret<br />
på grå cement til SCC beton<br />
baseret på AALBORG WHITE. Der<br />
har været gennemført en række<br />
laboratorieforsøg, hvor resultatet<br />
er simple tommefingerregler for,<br />
hvorledes konverteringen med<br />
fordel gribes an.<br />
Cementkemi<br />
Årsagen til, at det i visse tilfælde<br />
kan være svært at fremstille en<br />
C 3<br />
S C 2<br />
S C 3<br />
A C 4<br />
AF Na 2<br />
O-eqv.<br />
AALBORG WHITE 67% 20% 5% 1% 0,23%<br />
Lavalkali Sulfatbestandig cement 46% 30% 5% 12% 0,39%<br />
Rapid cement 53% 20% 8% 12% 0,55%<br />
Basis cement 61% 11% 8% 12% 0,55%<br />
Tabel 1. Kemisk sammensætning for cementer fra Aalborg Portland A/S,<br />
udtrykt ved klinkermineralsammensætning og alkaliindhold.<br />
SCC beton baseret på AALBORG<br />
WHITE, skal hovedsageligt findes i<br />
cementkemien, der er anderledes<br />
end for normale grå cementer på<br />
det danske marked.<br />
Den kemiske sammensætning<br />
af forskellige cementer kan<br />
ses i Tabel 1. Som det fremgår,<br />
er det relativt lave indhold af<br />
klinkermineralerne C 3<br />
A og C 4<br />
AF,<br />
samt alkaliindholdet (Na 2<br />
O-eqv.)<br />
den største forskel på normal grå<br />
cement og AALBORG WHITE. Dette<br />
faktum giver på den ene side<br />
beton baseret på AALBORG WHITE<br />
særdeles gode holdbarhedsmæssige<br />
egenskaber, <strong>som</strong> beskrevet<br />
i [1], på den anden side visse<br />
udfordringer når cementen skal<br />
anvendes til SCC beton.<br />
Suplastificerende tilsætningsstoffer<br />
virker på overfladen af<br />
cementpartiklerne, og den plastificerende<br />
effekt antages, blandt andet,<br />
at være afhængig af indholdet<br />
af C 3<br />
A og vandopløseligt SO 3<br />
. Jo<br />
mindre C 3<br />
A fasen er i cementen,<br />
jo kraftigere virker superplasten og<br />
omvendt. Dette kan også være en af<br />
årsagerne til, at det på tilsvarende<br />
vis opfattes <strong>som</strong> en udfordring at<br />
fremstille robust SCC beton med<br />
Lavalkali Sulfatbestandig cement;<br />
36
Mix 1 Mix 2 Mix 3<br />
AALBORG WHITE [kg] 350 390 410<br />
Sand [kg] 648 686 718<br />
Søsten, 4/8 [kg] 270 - -<br />
Søsten 8/16 [kg] 882 1072 -<br />
Granit, 4/8 [kg] - - 210<br />
Granit, 8/16 [kg] - - 790<br />
Vand [l] 138 141 145<br />
Luftindblanding [kg]* 0,40 0,40 0,60<br />
Superplast [kg]* 3,00 3,50 2,15<br />
Flydesætmål [mm] 600 630 640<br />
Luftindhold [%] 6,4 5,4 5,9<br />
Tabel 2. Eksempler på 3 forskellige SCC betoner baseret på AALBORG WHITE.<br />
* Der er anvendt forskellige fabrikater af tilsætningsstoffer i forsøgene. Dosering<br />
skal foretages under hensyntagen til type og fabrikat, idet virkemåde og<br />
effektivitet varierer!<br />
<strong>som</strong> for AALBORG WHITE kan det<br />
sagens lade sig gøre, og der fremstilles<br />
da også rutinemæssigt SCC<br />
beton med Lavalkali Sulfatbestandig<br />
cement ved flere danske betonproducenter,<br />
se [2].<br />
Forsøg<br />
Som udgangspunkt blev der<br />
lavet en række referencebetoner,<br />
baseret på forskellige grå<br />
cementer, med varierende<br />
cementindhold, forskellige tilslagssammensætninger<br />
og tilslagstyper.<br />
Til hver reference blev der<br />
fremstillet tilsvarende SCC betoner<br />
baseret på AALBORG WHITE, hvor<br />
målet var samme flydesætmål og<br />
samme luftindhold.<br />
For overskuelighedens skyld, er<br />
det valgt ikke at vise alle de undersøgte<br />
blandinger i denne artikel,<br />
men kun at fremhæve nogle enkelte<br />
eksempler på SCC beton baseret<br />
på AALBORG WHITE, se Tabel 2.<br />
En mere uddybende beskrivelse af<br />
forsøgene kan ses i [3] og [4].<br />
Tommelfingerregler<br />
Baseret på resultaterne af de<br />
mange forsøg, blev der opstillet<br />
følgende simple metode til at<br />
konvertere en velfungerende grå<br />
SCC beton til en tilsvarende hvid<br />
SCC beton baseret på AALBORG<br />
WHITE:<br />
1. Udskift grå cement med<br />
AALBORG WHITE 1:1<br />
<strong>Beton</strong> 1 • februar <strong>2013</strong><br />
37
Nyt fra Aalborg Portlands arbejdsmark<br />
Fortsat fra side 37<br />
Stabil SCC med stort<br />
flydesætmål baseret på<br />
AALBORG WHITE.<br />
2. Reducer vandindholdet med 5%<br />
3. Reducer Superplastificeringsmiddel<br />
med 25%<br />
4. Reducer luftindblandingsmiddel<br />
med 50% (baseret på et luftindhold<br />
på ca. 6%. Hvis ikke der<br />
har været anvendt luftindblandingsmiddel,<br />
skal det tilsættes!)<br />
5. Lav prøveblanding og juster til<br />
ønsket flydesætmål og luftindhold<br />
Tilsætningsstoffer skal evt.<br />
justeres yderligere, hvis indholdet<br />
af C 3<br />
A og C 4<br />
AF afviger i forhold til<br />
Tabel 1. Lavere indhold af disse<br />
komponenter betyder oftest, at<br />
man skal reducere superplastificeringen<br />
yderligere.<br />
En parameter <strong>som</strong> har betydning<br />
for betonens flydeegenskaber<br />
er den anvendte sand.<br />
Det ses ofte, at der til hvid SCC<br />
beton anvendes enskornet lyst<br />
sand, indeholdende relativt lidt<br />
filler. Herved er der en tendens<br />
til, at betonen mister stabilitet<br />
og separerer, og det generelt<br />
bliver svært at opnå de ønskede<br />
flydeegenskaber. En løsning kan<br />
være at øge cementindholdet<br />
eller tilsætte andet lyst filler med<br />
en kornstørrelse under 0,250<br />
mm. For meget finstof vil på den<br />
anden side medføre dårligere<br />
flydeegenskaber, og bør derfor<br />
undgås.<br />
Blandeprocedure<br />
Som ved al SCC produktion er<br />
blandeproceduren vigtig for at<br />
opnå robuste flydeegenskaber.<br />
Det kan generelt anbefales, at<br />
man anvender noget der ligner<br />
følgende blandeprocedure:<br />
1. Tilsæt tilslagsmaterialer og<br />
cement<br />
2. Bland 10 sekunder<br />
3. Tilsæt vand, luftindblandingsmiddel<br />
og evt. sort plast<br />
4. Bland yderligere i 20-30<br />
sekunder<br />
5. Tilsæt superplast<br />
6. Bland færdig<br />
Herved sikres, at luftindblandingsmidlet<br />
får lov til at virke i<br />
betonen og danne en god luftporestruktur,<br />
før superplasten kan nå<br />
at interagere med diverse partikeloverflader,<br />
og derved forstyrre<br />
luftindblandingens virkemåde.<br />
Generelt er det vigtigt, at der<br />
er en vis mængde god kemisk luft<br />
i betonen, for at denne er stabil.<br />
Et luftindhold på 5-7% giver en<br />
passende konsistens, hvor mindre<br />
luft gør betonen hurtigflydende<br />
med risiko for separering, og mere<br />
luft gør betonen lang<strong>som</strong>mere<br />
flydende og trægere.<br />
Justeringer<br />
Typisk er der rigtigt mange muligheder<br />
for at justere betonen,<br />
38
Flere elementproducenter<br />
anvender hvid SCC for<br />
lettere arbejdsgang og<br />
flottere finish.<br />
hvilket ofte resulterer i, at der<br />
prøves mange forskellige tiltag<br />
før en acceptabel beton opnås<br />
mht. flydesætmål, luftindhold og<br />
separation. Hvis udgangspunktet<br />
er en velfungerende grå SCC<br />
beton, vil det oftest kun være<br />
nødvendigt at finjustere på<br />
luftindblandingsmiddel, superplastificering<br />
(og/eller vand), og<br />
cementindholdet. Nogle simple<br />
tommelfingerregler er:<br />
• For lavt flydesætmål: Juster<br />
luftindhold til niveauet 5-7% og<br />
tilsæt efterfølgende superplast<br />
eller evt. vand til en passende<br />
konsistens. Ved separation, og<br />
i øvrigt passende luftindhold,<br />
øges cementindholdet.<br />
• For højt flydesætmål: Juster<br />
luftindhold til niveauet 5-7% og<br />
sænk evt. vand og/eller superplastindholdet.<br />
• Passende flydesætmål: Ved<br />
separation justeres luftindholdet<br />
til niveauet 5-7% og<br />
cementindholdet øges. Ved<br />
afvigende luftindhold justeres<br />
luftindblanding og efterfølgende<br />
tilsættes superplast<br />
eller vand til passende konsistens.<br />
En uddybende oversigt over<br />
justering af betonblandingerne kan<br />
ses i [4].<br />
Afrunding<br />
Hvis der tages hensyn til<br />
cementens kemi, kan man sagtens<br />
fremstille robust SCC beton<br />
med AALBORG WHITE cement.<br />
Ovenstående ”tommelfingerregler”<br />
har med stor succes været anvendt<br />
rundt om i betonbranchen de<br />
senere år, når Aalborg Portland<br />
har rådgivet kunder i opstilling<br />
eller optimering af beto<strong>nr</strong>ecepter<br />
til hvid SCC beton baseret på<br />
AALBORG WHITE.<br />
Referencer<br />
[1] Jacob Thrysøe. “White<br />
concrete for aggressive environment”.<br />
Aalborg Portland A/S,<br />
2003. Kan downloades fra www.<br />
aalborgportland.dk.<br />
[2] Jacob Thrysøe & Freddie<br />
Larsen. ”Selvkompakterende beton<br />
med Lavalkali Sulfatbestandig<br />
cement”. <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>, <strong>nr</strong>. 4,<br />
November 2007.<br />
[3] Tommy Bæk Hansen &<br />
Jacob Thrysøe. “SCC based on<br />
White Portland Cement”. Fourth<br />
International RILEM Symposium<br />
on Self-Compacting Concrete,<br />
(proceedings pp. 265-270,<br />
editor: Surendra P. Shah).<br />
Chicago, USA.<br />
[4] Tommy Bæk Hansen. ”Self<br />
Compacting Concrete based on<br />
AALBORG WHITE”. Aalborg Portland<br />
A/S. Kan downloades fra www.<br />
aalborgportland.dk.<br />
<strong>Beton</strong> 1 • februar <strong>2013</strong><br />
39
Mødekalender<br />
Forår <strong>2013</strong><br />
København<br />
06.02.<strong>2013</strong> Kloakanlæg i beton<br />
Kl. 15-18 Ingeniørhuset, Kalvebod Brygge<br />
14.03.<strong>2013</strong> <strong>Dansk</strong> Ekspertcenter for konstruktioner til infrastrukturen<br />
Kl. 15-17 Ingeniørhuset, Kalvebod Brygge<br />
14.03.<strong>2013</strong> Generalforsamling i <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>forening<br />
Kl. 17-18 Ingeniørhuset, Kalvebod Brygge<br />
19.03.<strong>2013</strong> Bæredygtig <strong>Beton</strong> Konference <strong>2013</strong>.<br />
Kl. 10-17 Hotel Crowne Plaza Copenhagen Towers i Ørestaden<br />
Programmet indeholder blandt andet overrækkelse af <strong>Beton</strong>prisen<br />
17.04.<strong>2013</strong> Københavner byggerier og udviklingsprojekter - en metropol i rivende udvikling<br />
Kl. 15-18 Ingeniørhuset, Kalvebod Brygge<br />
22.05.<strong>2013</strong> TEMAdag<br />
Ingeniørhuset, Kalvebod Brygge<br />
Provinsen<br />
Detaljerede programmer udsendes pr. e-mail til DBF’s medlemmer i de respektive områder.<br />
Husk at opdatere din e-mail adresse i IDAs kartotek via www.ida.dk / ”Min side” og ”Mine<br />
profiloplysninger”.<br />
Se DBFs aktuelle mødeliste på nedennævnte link for tilmeldinger.<br />
Mødetilmelding<br />
Alle møder kræver tilmelding senest ugedagen før mødet.<br />
Tilmeld dig på www.ida.dk/arrangementer eller ring på tlf. 33 18 48 18. Husk du skal være logget<br />
på hjemmesiden, inden du kan tilmelde dig. Er du ikke registreret <strong>som</strong> bruger af IDA.dk, klik på<br />
”ny bruger” og følg anvisningerne.<br />
Har du spørgsmål, kan du kontakte Anni Nielsen på ani@ida.dk eller tlf. 33 18 46 43.<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>forening<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>forening er Danmarks førende, største og mest bredt favnende faglige netværk for<br />
alle, der arbejder med beton. Medlemmerne omfatter rådgivende ingeniører, arkitekter, entreprenører,<br />
bygherrer, videncentre, leverandører til betonbranchen samt producenter af fabriksbeton,<br />
betonvarer og betonelementer.<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>forening er et fagteknisk selskab under Ingeniørforeningen i Danmark.<br />
Læs mere på www.danskbetonforening.dk.<br />
DANSK<br />
BETONFORENING<br />
VIDEN DER STYRKER