Download blad nr. 1-2006 som pdf - Dansk Beton
Download blad nr. 1-2006 som pdf - Dansk Beton
Download blad nr. 1-2006 som pdf - Dansk Beton
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
TEMA<br />
TEMA<br />
<strong>Beton</strong> sparer energi<br />
BETON<br />
SPARER ENERGI<br />
SLUT MED<br />
GLASPALADSER<br />
– svært at overholde<br />
energirammen<br />
RUSTET TIL NYE<br />
ENERGIKRAV<br />
– betons tyngde giver fordele<br />
ÆSTETISK LØFT TIL<br />
BETON<br />
– projekt om den synlige<br />
overflade<br />
1 ♦ <strong>2006</strong><br />
FEBRUAR<br />
23. ÅRGANG
Tag pulsen på din produktionsproces<br />
med TempSim...<br />
TempSim giver dig svarene...<br />
• Hvornår kan betonen<br />
afformes?<br />
B10 MARKETING<br />
• Opfyldes normens krav<br />
til udtørringsbeskyttelse?<br />
• Er der risiko for<br />
temperaturrevner?<br />
TempSim –<br />
simulerer betonens hærdeproces<br />
TempSim er et program, der kan simulere temperaturforløb, modenheds- og styrkeudvikling<br />
i de mest almindelige konstruktionstyper. Programmet gør det muligt at<br />
• planlægge støbeopgaver og forudse eventuelle hærdningsproblemer<br />
• optimere produktionsprocessen og dermed at sikre optimal omkostningsstyring<br />
• sikre dine kunder en optimal rådgivning<br />
Interesseret i at vide mere? Kontakt CtO på telefon 99 33 77 54 og modtag en<br />
gratis 30 dages demoversion.<br />
Forskellen tæller...<br />
Aalborg Portland A/S<br />
Tel: 99 33 77 54<br />
Fax: 99 33 78 28<br />
E-mail: cto@aalborg-portland.dk<br />
Internet: www.aalborg-portland.dk
ISSN 0109-758X<br />
Nr. 1 · 23. årgang · Februar <strong>2006</strong><br />
www.danskbeton.dk<br />
Udkommer 4 gange årligt i februar, maj,<br />
august og november.<br />
Distribueret oplag: 6.000<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> har til formål at orientere om<br />
den betonteknologiske udvikling i Danmark,<br />
at udbrede kendskabet til betons anvendelsesmuligheder<br />
samt at medvirke til, at beton<br />
anvendes optimalt teknisk, æstetisk, økonomisk<br />
og miljømæssigt.<br />
Udgivere<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> Industriforening<br />
<strong>Beton</strong>element-Foreningen<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>forening<br />
<strong>Dansk</strong> Fabriksbetonforening<br />
Redaktion<br />
Jan Broch Nielsen (ansvarshavende)<br />
redaktionen@danskbeton.dk<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>,<br />
Brøndbytoften 11, 2605 Brøndby<br />
Tlf. 57 80 78 69 · Fax 57 80 78 65<br />
Produktion og administration<br />
He<strong>nr</strong>ik Olsen<br />
ho@danskbeton.dk<br />
Paritas Grafik A/S<br />
Brøndbytoften 11, 2605 Brøndby<br />
Tlf. 36 38 25 25 · Fax 36 38 25 20<br />
Annoncer<br />
Media-People ApS<br />
Landskronagade 56B, 2100 København Ø<br />
Ole Bolvig Hansen<br />
annoncer@danskbeton.dk<br />
Tlf. 39 20 08 55 · Fax 39 20 08 65<br />
Abonnementspris<br />
Indland kr. 210,- excl. moms (4 numre)<br />
Udland kr. 260,- (4 numre)<br />
Løssalg kr. 65,00 excl. moms<br />
Indhold<br />
Ny energikrav er en fordel for beton . 3<br />
Glaspaladsernes epoke er ovre. . . . . . . 5<br />
Elementfabrikkerne er klar . . . . . . . . . . 9<br />
Nye tæthedskrav er en overkommelig<br />
udfordring for betonbyggeri . . . . . . . . . 10<br />
<strong>Beton</strong> er godt rustet til de nye<br />
energikrav . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12<br />
Et æstetisk løft til beton . . . . . . . . . . . . . 14<br />
Import af betonelementer kræver<br />
særlig dokumentation. . . . . . . . . . . . . . . 16<br />
Unicon køber 4K . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18<br />
Atter mulighed for at deltage<br />
i kurser i betonteknologi på DTU. . . . . 19<br />
Lang, smal oog funktionel . . . . . . . . . . 20<br />
Den danske betonbranche skal<br />
være stærkere . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22<br />
Et rigtig gammelt beto<strong>nr</strong>ør . . . . . . . . . . 23<br />
Fremragende betonoverflader<br />
til forskere og studerende . . . . . . . . . . . 24<br />
Tilbage til betonen. . . . . . . . . . . . . . . . . . 25<br />
Repton . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26<br />
Dancert . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> Industriforenings<br />
Elementfraktion . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28<br />
<strong>Beton</strong>element-Foreningen . . . . . . . . . . . 30<br />
Nyt fra <strong>Beton</strong>centret . . . . . . . . . . . . . . . . 34<br />
Fra CtO’s arbejdsmark . . . . . . . . . . . . . . 36<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>forening . . . . . . . . . . . . . . . 39<br />
Ny energikrav<br />
er en fordel for beton<br />
Med et sæt energibestemmelser for såvel nye bygninger<br />
<strong>som</strong> tilbygninger udfordrer de danske byggemyndigheder<br />
byggebranchen på konstruktive løsninger.<br />
<strong>Beton</strong>branchen har – <strong>som</strong> det fremgår af artikler i dette nummer af <strong>Dansk</strong><br />
<strong>Beton</strong> – taget udfordringen op i den konstruktive ånd.<br />
De danske fabrikanter af betonelementer melder, at de i det store og hele er klar til<br />
at honorere kravene. Og vi har tidligere beskrevet, hvordan blokproducenterne er<br />
klar med fundamentsløsninger, <strong>som</strong> byggebranchen kan bruge i bestræbelserne på<br />
at overholde den energiramme, <strong>som</strong> er en væsentlig nyskabelse.<br />
Nogle af de nye løsninger vil uvægerligt gøre det dyrere at bygge i Danmark. Men<br />
ser man over hele en bygnings levetid, vil den samlede omkostning til opførelse og<br />
drift blive betydeligt billigere – her tæller et 25 procent lavere energiforbrug i 50<br />
eller flere år ganske meget.<br />
Derfor bør bygherrer også overveje, om det er godt nok at overholde de nye energikrav<br />
– eller om det ikke skulle være en fordel at vælge endnu mere energivenlige<br />
løsninger.<br />
Det er der flere årsager til.<br />
For det første kan bygninger efter de nye bestemmelser kategoriseres <strong>som</strong> lavenergihuse<br />
i klasse 1 eller 2 – og derved få papir på fremtidige lave energiudgifter. Det<br />
burde give et plus for bygningens værdi.<br />
For det andet har myndighederne allerede meldt ud, at kravene til energibehov<br />
atter vil blive skærpet om nogle år. Det kan derfor – både i forbindelse med eventuelle<br />
tilbygninger og for at sikre bygningens værdi – være fordelagtigt at fremtidssikre<br />
sit energibehov.<br />
For betonbranchen er det endvidere glædeligt, at de nye energibestemmelser også<br />
medfører en meget retfærdig måde at opgøre bygningers energibehov på.<br />
Blandt andet skal bygningens varmekapacitet med i beregningerne, fordi en stor<br />
varmekapacitet nedsætter energibehovet ved at udjævne temperaturer og derved<br />
såvel udnytte fx solvarme bedre og – nok primært - mindske et eventuelt behov for<br />
køling om <strong>som</strong>meren.<br />
Brug af tung beton kan på grund af den større varmekapacitet reducere energibehovet<br />
med 5-10 procent i forhold til lettere materialer. Det har betonbranchen sagt<br />
længe – nu vil det indgå i energiberegningerne ved projekteringen af hvert eneste<br />
byggeri fremover.<br />
Forsiden<br />
FORSIDEFOTO: HOTEL ASTORIA I KØBENHAVN FRA 1935<br />
REGNES SOM ET AF ARKITEKTEN OLE FALKENTORPS<br />
(1886 - 1948) HOVEDVÆRKER. FUNKIS-BYGNINGEN ER ET<br />
MARKANT EKSEMPEL PÅ 1930’ERNE FUNKTIONALISME.<br />
TEMA<br />
BETON<br />
SPARER ENERGI<br />
jbn
Total Performance<br />
Control<br />
Hvordan opnås høj<br />
betonkvalitet med forlænget<br />
bearbejdelighed?<br />
<strong>Beton</strong> skal opfylde en række krav, alt afhængigt af<br />
brugerens behov, dets anvendelse og det miljø,<br />
<strong>som</strong> det placeres i. For færdigbetonproducenten er<br />
økonomisk betonproduktion meget vigtig, entreprenøren<br />
ønsker en beton med lang bearbejdelighed<br />
og nem udstøbning, og den projekterende er<br />
interesseret i høj styrke og lang levetid.<br />
For at løse disse problemer samtidig har<br />
Degussa Construction Chemicals lanceret<br />
Total Performance Control TM -konceptet.<br />
Superplastificeringsmidlet Glenium SKY er et nøgleelement<br />
i Total Performance Control TM -konceptet.<br />
Degussa Construction Chemicals Denmark A/S, Hallandsvej 1, DK-6230 Rødekro<br />
Telefon 74 66 15 11, Fax 74 69 44 11, www.degussa-cc.dk, denmark@degussa.com<br />
Adding Value to Concrete<br />
ADRESSEÆNDRING BRUG<br />
WWW.DANSKBETON.DK<br />
SE TIDLIGERE UDGAVER AF DANSK BETON PÅ<br />
WWW.DANSKBETON.DK<br />
ABONNENTER HAR NYE MULIGHEDER PÅ<br />
WWW.DANSKBETON.DK<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
4<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong>
KØBENHAVNS SIDSTE GLASPALADSER? TIL VENSTRE KOMMUNERNES LANDSFORENINGS NYE<br />
HOVEDKVARTER, SOM BLEV TAGET I BRUG I DECEMBER 2005. TIL HØJRE HK-HUSET. ADRESSEN ER<br />
WEIDEKAMPSGADE I KØBENHAVN.<br />
Glaspaladsernes<br />
epoke er ovre<br />
TEMA<br />
BETON<br />
SPARER ENERGI<br />
DE NY ENERGIBESTEMMELSER GØR DET I PRAKSIS UMULIGT AT<br />
BYGGE HUSE MED RENE GLASFACADER, FASTSLÅR SENIORFOR-<br />
SKER, DER HÅBER PÅ STØRRE VARIATION I FACADEUDTRYKKET,<br />
FX VED BRYSTNINGSPARTIETS GENINDFØRELSE.<br />
Flotte kan de være, de store, skinnende<br />
glasbygninger, <strong>som</strong> er blevet<br />
moderne <strong>som</strong> domicil for informationsalderens<br />
succesvirk<strong>som</strong>heder,<br />
der gerne vil signalere åbenhed og<br />
styrke. Men nu er det sandsynligvis<br />
slut med at profilere sig på den måde.<br />
De nye energibestemmelser i Bygningsreglementet,<br />
der gælder fra 1.<br />
januar <strong>2006</strong>, sætter en stopper for arkitekternes<br />
gennemsigtige drømme.<br />
”De nye energibestemmelser betyder,<br />
at det i praksis er slut med<br />
glashusene”, siger seniorforsker Kjeld<br />
Johnsen fra Statens Byggeforskningsinstitut,<br />
SBi.<br />
Problemer <strong>som</strong>mer og vinter<br />
De store glasfacader volder energimæssige<br />
problemer hele året rundt.<br />
Om <strong>som</strong>meren betyder stort solindfald,<br />
at der bliver så varmt i bygningerne,<br />
at der <strong>som</strong> regel er brug<br />
for kraftigere ventilation og køling.<br />
Det udløser straks problemer med<br />
energirammen, hvor energiforbrug<br />
til køling skal ganges med 2,5, før det<br />
indgår i beregningerne.<br />
Det nytter i øvrigt ikke at udelade<br />
kølingen og lade medarbejderne<br />
svede. Hvis beregningerne viser, at<br />
der bliver for varmt i bygningen,<br />
skal energiforbruget til køling regnes<br />
med – uanset om køleanlægget findes<br />
eller ej.<br />
Men det er om vinteren, de store<br />
glaspartier har størst indflydelse på<br />
bygningens energiramme. Energiru-<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong><br />
5
TEMA<br />
FORTSAT FRA SIDE 5<br />
BETON<br />
SPARER ENERGI<br />
der har en U-værdi på cirka 1,1. Afhængigt<br />
af isoleringstykkelsen har<br />
en betonfacade en U-værdi af størrelsesordenen<br />
0,2.<br />
”Varmetabet gennem glasfacader<br />
er simpelthen så stort, at alene det<br />
gør det vanskeligt at overholde energirammen”,<br />
siger Kjeld Johnsen.<br />
Superisolerende ruder er i øvrigt<br />
ingen løsning. Det skyldes, at udstråling<br />
til himlen om natten køler glasset<br />
så langt ned, at der opstår udvendig<br />
kondens og eventuelt is på<br />
ru derne.<br />
”Hvis ikke ruderne er beskyttet<br />
mod udstrålingen - fx ved et tagudhæng,<br />
vil der allerede ved U-værdier<br />
under 1,2 begynde at være problemer<br />
med at kigge ud tidligt på dagen. I sådanne<br />
tilfælde er det meningsløst at<br />
vælge ruder med en U-værdi under<br />
1,0”, mener Kjeld Johnsen.<br />
Glaspaladsers problemer<br />
med de gamle energikrav<br />
Mange af de store glaspaladser,<br />
der er skudt op i de seneste år,<br />
ville have meget store problemer<br />
med at overholde de nye krav til<br />
bygningers energibehov. Og faktisk<br />
er det tvivl<strong>som</strong>t, om de overhovedet<br />
overholder de ”gamle”<br />
krav, <strong>som</strong> var i kraft, da bygningerne<br />
blev godkendt.<br />
Disse krav fremgår af Bygningsreglementet<br />
og har været gældende<br />
siden 1995:<br />
Kapitel 4, afsnit 4.4.2, Stk. 5:<br />
Vinduer skal udføres, placeres og<br />
eventuelt afskærmes, så solindfald<br />
gennem dem ikke medfører overophedning<br />
i arbejdsrummene.<br />
Brystningens genindførelse<br />
Kjeld Johnsen er en stor fortaler for<br />
at genindføre brystningspartiet i moderne<br />
byggeri.<br />
Det vil sige, at hver etage foroven<br />
skal have et dagslysvindue, <strong>som</strong> sender<br />
godt med dagslys ind i kontorerne.<br />
I midten skal etagen have et<br />
udsigtsvindue til at kigge ud af. Og<br />
nederst et lukket brystningsparti, der<br />
nedsætter energitabet.<br />
”Det har vi forsøgt at sige til arkitekterne<br />
i flere år. Men desværre sættes<br />
æstetik ofte højere end energiforbrug<br />
og komfort”, siger Kjeld Johnsen,<br />
der - uden at have nagelfaste beviser<br />
– er overbevist om, at mange af de<br />
nye glasbygninger, <strong>som</strong> fx er skudt<br />
op langs Københavns havnefront i de<br />
senere år, ikke engang overholder de<br />
tidligere energibestemmelser.<br />
”De fleste af disse glaspaladser<br />
har mekanisk køling om <strong>som</strong>meren.<br />
Det tillader Bygningsreglementet<br />
faktisk kun, når alle andre løsninger<br />
er udelukket. Og det er de vel næppe,<br />
når man projekterer med en stor<br />
sydvendt glasfacade og tvivl<strong>som</strong>me<br />
solafskærmninger, lyder det ironisk<br />
fra seniorforskeren, der håber på, at<br />
den uvildige kontrol af energiberegningerne<br />
i de nye bestemmelser vil<br />
bidrage til, at de rent faktisk også<br />
bliver overholdt.<br />
jbn<br />
Kapitel 11, afsnit 11.5, stk.2: Ved<br />
planlægning af byggeri og ved valg<br />
af materialer, vinduesarealer, orientering<br />
og solafskærmning skal<br />
det sikres, at der opnås hensigtsmæssige<br />
temperaturforhold også i<br />
<strong>som</strong>merperioden, og at gener ved<br />
direkte solstråling kan undgås.<br />
”LET THE SUNSHINE IN”, LØD DET I ROCK-MUSICAL’EN HAIR FRA 1968. DET ER NÆPPE<br />
TEMAET HOS NYKREDIT PÅ KALVEBOD BRYGGE, HVOR SOLAFSKÆRMNINGERNE FJERNER<br />
UDSIGTEN TIL EN SMUK, SOLRIG JANUARDAG.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
6<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong>
Driftsikkert udstyr karakteriserer<br />
alle Haarup anlæg<br />
- uanset størrelsen.<br />
Effektivt, driftsikkert og nemt<br />
Haarup er specialiseret i effektivt at producere, montere<br />
og servicere driftsikre betonblande- og doseringsanlæg.<br />
På Haarups fabrik i Danmark fremstilles blandere,<br />
ophejs, doserings- og vejeudstyr, betontransportvogne,<br />
bånd og styringer.<br />
Haarup gør det nemt for Dem at modernisere eller bygge<br />
nyt.<br />
Haarup Maskinfabrik a/s<br />
Haarupvej 20<br />
DK-8600 Silkeborg<br />
Fax: +45 86 84 53 77<br />
Tlf.: +45 86 84 62 55<br />
E-mail: haarup@haarup.dk<br />
Web: www.haarup.dk
TEMA<br />
www.teknologisk.dk<br />
BETONCENTRET<br />
SØGER MEDARBEJDER<br />
TIL TILSTANDS-<br />
VURDERINGER<br />
Vi søger en ingeniør eller tilsvarende med praktisk erfaring<br />
inden for tilstandsvurdering og skadesudredning af<br />
betonkonstruktioner.<br />
Dit job<br />
Arbejdsopgaverne ligger inden for konstruktionsundersøgelser,<br />
herunder tilstandsvurderinger og skadesanalyser.<br />
Du får selvstændig kundekontakt, og du skal bidrage til<br />
at opretholde og udbygge vores kundegrundlag i samarbejde<br />
med dine øvrige kollegaer.<br />
Arbejdsformen er teambaseret med en høj grad af selvstændigt<br />
arbejde. Vores kunder stiller høje krav til de<br />
resultater vi præsterer, og vi skal derfor altid være på<br />
forkant med levering og kvalitet.<br />
Din profil<br />
Du har praktisk erfaring med tilstandsvurdering, skadesudredning<br />
og brug af ikke-destruktivt prøvningsudstyr,<br />
og din faglige styrke ligger indenfor holdbarhed og reparation<br />
af beton.<br />
Du har endvidere et godt netværk i branchen.<br />
Du sætter effektivitet og kvalitet i højsædet og sætter<br />
pris på tekniske udfordringer. Vi lægger vægt på, at du er<br />
udadvendt og kontaktskabende, og at du er god til at<br />
samarbejde. Herudover forventer vi, at du arbejder selvstændigt<br />
og kan koordinere og planlægge eget arbejde.<br />
Vi tilbyder<br />
Du bliver en del af Danmarks største videncenter for<br />
beton med 40 engagerede og dygtige kollegaer. Jobbet er<br />
spændende og udfordrende med stort ansvar og gode<br />
udviklingsmuligheder.<br />
Løn efter kvalifikationer. Arbejdsstedet er Taastrup.<br />
Jobstart den 1. april eller snarest derefter.<br />
Ønsker du yderligere information, er du velkommen til at<br />
kontakte centerchef Mette Glavind på telefon 72 20 22 20.<br />
Ansøgning<br />
Send din ansøgning mærket "Medarbejder-tilstandsvurderinger"<br />
senest den 14. marts til jobs@teknologisk.dk<br />
eller til:<br />
Teknologisk Institut<br />
Att. Personale og Udvikling<br />
Gregersensvej, 2630 Taastrup<br />
Læs mere om Teknologisk Institut på www.teknologisk.dk<br />
BETON<br />
De væsentligste tal fra<br />
de nye energibestemmelser<br />
Ved projektering af nye bygninger skal det dokumenteres,<br />
at energiforbruget til bygningens drift holder<br />
sig inden for en given energiramme. Denne omfatter<br />
bygningens energiforbrug til opvarmning, ventilation,<br />
køling, varmt brugsvand og belysning.<br />
Den nødvendige dokumentation er detaljeret. Blandt<br />
andet indgår klimaskærmens elementer, kuldebroer,<br />
bygningens varmekapacitet, vinduer og døre, orienteringen<br />
af vinduer, alternative energikilder, solafskærmning<br />
og varmeafgivelse fra personer og udstyr.<br />
Inden ibrugtagning skal en bygning energimærkes. For<br />
tilbygninger gælder andre krav.<br />
Energirammer<br />
Energirammen for boliger m.v.: 70 + 2200/A kWh/m²<br />
Energirammen for kontorer,<br />
skoler m.v.:<br />
95 + 2200/A kWh/m²<br />
I begge tilfælde repræsenterer A det opvarmede etageareal.<br />
Der gælder skrappere krav for lavenergihuse i klasse 1 og 2.<br />
Klimaskærm<br />
Max. tab gennem klimaskærm<br />
ved op til tre etager:<br />
Max. tab gennem klimaskærm<br />
ved tre eller flere etager:<br />
SPARER ENERGI<br />
6 W/m²<br />
8 W/m²<br />
Krav til U-værdi (W/m²K) for<br />
bygningsdele omkring opvarmede rum<br />
Ydervægge og kældervægge mod jord: 0,40<br />
Etageadskillelser mod uopvarmede rum: 0,50<br />
Terrændæk og kældergulve: 0,30<br />
Loft- og tagkonstruktioner: 0,25<br />
Krav til linietab (W/mK) for<br />
bygningsdele omkring opvarmede rum<br />
Fundamenter: 0,40<br />
Fundamenter omkring gulve med gulvvarme: 0,20<br />
Samling mellem ydervægge og vinduer eller døre: 0,06<br />
Varmekapacitet (Wh/K m²)<br />
Lette gulve, vægge og lofter: 40<br />
<strong>Beton</strong>dæk med trægulv, porebetonvægge: 80<br />
<strong>Beton</strong>dæk med klinker, letklinkervægge: 120<br />
Tunge lofter, gulve og vægge i beton: 160<br />
Lufttæthed (l/s pr. m² ved 50 Pa)<br />
Max. luftskifte gennem utætheder i klimaskærm: 1,5<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
8<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong>
Elementfabrikkerne er klar<br />
DE NYE ENERGIKRAV BETYDER FACADEELEMENTER MED<br />
MERE ISOLERING OG ANDRE LØSNINGER VED MONTAGE<br />
AF DØRE OG VINDUER. MEN I ALT VÆSENTLIGT HAR<br />
ELEMENTPRODUCENTERNE STYR PÅ UDFORDRINGERNE.<br />
DALTON A/S FORVENTER AT SKULLE<br />
BRUGE MELLEM 50 OG 100 MM MERE<br />
ISOLERING I FACADEELEMENTER.<br />
TEMA<br />
De strammede<br />
krav til bygningers<br />
energibehov i Bygningsreglementet<br />
BETON<br />
betyder nye udfordringer<br />
for produ-<br />
SPARER ENERGI<br />
center af isolerede facadeelementer.<br />
Men udfordringerne er absolut til<br />
at håndtere. De tekniske løsninger er<br />
stort set kendte, og på nogle punkter<br />
giver de nye energibestemmelser<br />
ligefrem betonelementer en fordel i<br />
forhold til andre byggematerialer.<br />
Det er den stort set enslydende<br />
konklusion på de spørgsmål, <strong>som</strong><br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> har stillet tre elementproducenter.<br />
Dalton A/S: Løft bliver<br />
en udfordring<br />
Dalton <strong>Beton</strong>elementer A/S leverer<br />
blandt andet sandwichelementer til<br />
facader.<br />
”Vi kommer til at bruge tykkere<br />
isolering i facadeelementerne, selv<br />
om vi eliminerer kuldebroer rundt<br />
om vinduer og døre. Jeg forventer<br />
mellem 50 og 100 mm mere isolering”,<br />
siger teknisk chef Søren Johansen.<br />
Det giver et problem ved håndtering<br />
af elementerne, hvor løftet skal<br />
ske i samme plan <strong>som</strong> elementets<br />
tyngdepunkt, hvis det skal hænge<br />
lodret. Med den ekstra isolering vil<br />
tyngdepunktet imidlertid ligge inde<br />
i isoleringen.<br />
”Løsning af dette problem gør<br />
elementet lidt dyrere og koster også<br />
lidt på varmeisoleringen. Men det er<br />
nødvendigt af hensyn til sikkerheden”,<br />
siger Søren Johansen, der også<br />
ser fordele ved de nye energikrav.<br />
”Det giver flere valgmuligheder,<br />
at man arbejder med en samlet energiramme.<br />
Og desuden har beton en<br />
tydelig fordel, fordi man også tager<br />
varmekapaciteten med i beregningerne”,<br />
siger han.<br />
Spæncom A/S: Hvordan vil<br />
rådgiverne prioritere<br />
Hos Spæncom A/S siger teknisk chef<br />
Lars Reimer, at det bliver spændende<br />
at se, hvordan de rådgivende ingeniører<br />
vil håndtere den samlede energiramme.<br />
”Ved lavt byggeri er det måske<br />
tilstrækkeligt med ekstra isolering<br />
i loft og gulv. Ved etagebyggeri skal<br />
facadernes U-værdi også ned. Det<br />
springende punkt er, hvordan rådgiverne<br />
vælger at prioritere”, siger han.<br />
Blandt andet kan der til høje bygninger<br />
blive brug for ribbefacader<br />
med op til 300 mm isolering og en<br />
samlet tykkelse på en halv meter.<br />
Det kan også blive nødvendigt at reducere<br />
ribbehøjden til 100 mm for at<br />
bringe elementets U-værdi ned.<br />
Lars Reimer er sikker på, at branchen<br />
har de tekniske løsninger. Det<br />
skyldes blandt andet et DTU-projekt,<br />
der har udviklet løsninger, der gør<br />
det muligt at eliminere kuldebroer<br />
ved vinduer og døre.<br />
”Det er slut med den traditionelle<br />
fals, <strong>som</strong> vil blive afløst af inddækninger”,<br />
siger Lars Reimer.<br />
”Det bliver også spændende at se,<br />
hvad de nye krav betyder for vores<br />
arbejdsproces. Vil man regne på bygningens<br />
varmekapacitet allerede før,<br />
der ansøges om byggetilladelse, skal<br />
elementproducenten med i projekteringen<br />
tidligere end i dag”, fastslår<br />
Lars Reimer.<br />
EXPAN A/S: Regner med<br />
større efterspørgsel<br />
Den tredje virk<strong>som</strong>hed er EXPAN A/S,<br />
hvis hovedprodukt er vægelementer i<br />
beton og letklinkerbeton. Her siger<br />
adm. direktør Poul Kirkegaard:<br />
” Elementbranchen står over for en<br />
spændende fremtid. Jeg regner med,<br />
at de skærpede energibestemmelser<br />
vil føre til større efterspørgsel efter<br />
vores produkter, fordi vi er bedst<br />
til at opfylde de nye krav. Blandt<br />
andet er energibehovet i bygninger<br />
med tunge materialer <strong>som</strong> beton 5-10<br />
procent lavere på grund af den større<br />
varmekapacitet”.<br />
Konkret skal EXPAN justere enkelte<br />
detaljer ved facadeelementerne<br />
for at fjerne kuldebroer langs fundamentet<br />
samt ved døre og vinduer.<br />
Virk<strong>som</strong>heden har løsningerne klar,<br />
så det vil ikke volde vanskeligheder.<br />
Tæthedskravet ser Poul Kirkegaard<br />
heller ikke <strong>som</strong> et problem.<br />
”Småhusproducenterne er langt<br />
fremme med at udvikle gode løsninger,<br />
der sikrer tætte samlinger”,<br />
siger han.<br />
Poul Kirkegaard forventer, at de<br />
strammere energi- og tæthedskrav<br />
vil styrke den igangværende udvikling<br />
i retning mod større præfabrikation.<br />
”Elementbyggeri skal være mere<br />
montagearbejde end håndværk. Højere<br />
grad af færdiggøring og bedre<br />
finish er vejen frem”, siger han – og<br />
erkender i samme åndedrag, at det<br />
også vil kræve en holdningsændring<br />
i markedet, hvor mange i dag fejlagtigt<br />
betragter håndværk <strong>som</strong> kvalitet<br />
og industrielt byggeri <strong>som</strong> det modsatte.<br />
jbn<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong><br />
9
TEMA<br />
BETON<br />
SPARER ENERGI<br />
SAMLINGER MELLEM ELEMENTER OG GENNEMFØRINGER AF<br />
INSTALLATIONER KRÆVER OMTANKE FOR IKKE AT KOMME I<br />
KONFLIKT MED DET NYE OG GANSKE SKRAPPE TÆTHEDSKRAV<br />
Nye tæthedskrav er en overkommelig<br />
udfordring for betonbyggeri<br />
Det nye krav til bygningers lufttæthed<br />
betyder på flere fronter udfordringer<br />
for betonbyggeriet.<br />
Det oplyser civilingeniør Lars Olsen<br />
fra Teknologisk Institut, <strong>som</strong> dog<br />
samtidig kan berolige med, at betonverdenen<br />
langt fra står overfor uløse-<br />
lige problemer. Primært handler det<br />
om omhyggelighed i udførelsesfasen<br />
at opnå den nødvendige tæthed.<br />
De to nye tillæg til henholdsvis<br />
Bygningsreglementet og Småhusreglementet<br />
stiller krav til bygningers<br />
lufttæthed af hensyn til energibehovet.<br />
”En utæt bygning kan sagtens<br />
have et energibehov, der er 5-10 procent<br />
højere end en tæt bygning. Det<br />
kan blive til meget i bygningens levetid.<br />
Samtidig vil komforten også<br />
være bedre i den tætte bygning, hvor<br />
der ikke er træk”, siger Lars Olsen.<br />
Strengt tæthedskrav<br />
Tætheden måles ved hjælp af en såkaldt<br />
”blower door”, der monteres<br />
tætsluttende i en døråbning, hvorefter<br />
en ventilator skaber undertryk i<br />
huset.<br />
Ved at måle luftstrøm og trykforskel<br />
når man frem til et mål for<br />
tætheden, der opgøres <strong>som</strong> liter pr.<br />
sekund pr. m² gulvareal. Før målingen<br />
skal alle åbninger til kontrolleret<br />
ventilation så <strong>som</strong> emhætter,<br />
aftrækskanaler og luftventiler være<br />
lukket lufttæt af.<br />
Tæthedskravet ved nybyggeri og<br />
større ombygninger er 1,5 l/s pr. m².<br />
”Det er et forholdsvis strengt krav.<br />
Det ligger absolut i den lave ende, når<br />
vi måler på eksisterende byggeri. Her<br />
ser vi resultater på op til 4 l/s pr. m²”,<br />
siger Lars Olsen.<br />
Omregnet svarer tæthedskravet<br />
til, at et hus på 150 m² samlet må<br />
have utætheder med et areal på ca.<br />
400 cm², svarende til én åbning på 20<br />
x 20 cm.<br />
Men kravet er heller ikke umuligt.<br />
Teknologisk Institut har målt tætheder<br />
på helt ned til 0,3 l/s pr. m² i en<br />
etageejendom, hvor der havde været<br />
stort fokus på tætheden.<br />
<strong>Beton</strong> er i sagens natur tæt. Ved<br />
elementbyggeri er det derfor især<br />
samlinger, der kan give anledning til<br />
utætheder. Her er omhyggelig fugning<br />
og understøbning vigtigt for at<br />
opnå tæthed.<br />
Pas på ved gennemføringer<br />
Gennemføringer af installationer er<br />
et andet kritisk område. Her skal<br />
elektrikere og VVS-folk være meget<br />
omhyggelige, hvis kravet til tæthed<br />
skal overholdes. Der er for eksempel<br />
BLOWER DOOR MONTERET I<br />
DØRÅBNING VED TÆTHEDSKONTROL AF<br />
BYGNING.<br />
TERMOGRAFI AFSLØRER TYDELIGT,<br />
AT DER TRÆNGER LUFT IND UNDER<br />
YDERVÆGGEN I DETTE ÆLDRE<br />
ELEMENTBYGGERI.<br />
LUFTINDTRÆNGNINGEN VED LOFT-<br />
VÆGSAMLING.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
10<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong>
VENTILATIONEN KAN IKKE<br />
KONTROLLERES I ET UTÆT HUS,<br />
HVOR LUFT KAN TRÆNGE IND<br />
PÅ VINDSIDEN OG UD PÅ LÆSIDEN.<br />
TEGNING: ERHVERVS- OG BYGGESTYRELSEN.<br />
Doserings- og blandeanlæg<br />
masser af eksempler på parcelhuse, hvor bagmur af beton<br />
bliver gennemboret for at kunne trække elektriske installationer<br />
i hulmuren.<br />
”Ud over omhyggelig udførelse er der også brug for<br />
en grundig projektering, der beskriver hvordan gennemføringer<br />
skal udføres og tætnes”, fastslår Lars Olsen, <strong>som</strong><br />
understreger, at det gælder om at opfylde tæthedskravet<br />
fra begyndelsen.<br />
”Det kan både være meget besværligt og dyrt at skulle<br />
tætne en bygning efterfølgende”, siger han.<br />
Og det kan meget vel komme på tale. Som yderligere<br />
en nyhed lægger de nye bestemmelser op til, at byggemyndighederne<br />
kan forlange tætheden dokumenteret<br />
gennem målinger – enten konsekvent eller i form af stikprøver.<br />
Enkelte kommuner har på forhånd meldt ud, at de<br />
vil forlange tæthedsmålinger af alt byggeri.<br />
jbn<br />
Baseret på mange års erfaring samt den nyeste teknologi på området<br />
designer, fremstiller og installerer Steel-Kamet OY komplette anlæg til<br />
beton- og procesindustrien.<br />
<strong>Beton</strong>anlæg fra Steel-Kamet er udviklet til drift i det krævende betonmiljø,<br />
og anlæggene er driftssikre og servicevenlige.<br />
Alle anlæg skræddersys efter kundens krav for produktion af enhver type<br />
beton – til betonvarer, betonelementer eller færdigbeton.<br />
Membran tætner fundament<br />
Fundamentsblokke isolerer godt – men er på grund af den<br />
store porøsitet ikke tryktætte. ”Problemet er dog normalt<br />
løst, når konstruktionen udføres korrekt med en membran,<br />
<strong>som</strong> eventuelt kan være en del af radonspærren”,<br />
oplyser Torben He<strong>nr</strong>iksen, der er udviklingschef i <strong>Dansk</strong><br />
Leca A/S.<br />
BHS<br />
dobbeltaksialblander<br />
Nyt sekretariat<br />
til Teknologisk Institut<br />
TEMA<br />
BETON<br />
SPARER ENERGI<br />
Et konsortium af Teknologisk Institut og Byggecentrum<br />
har siden første januar <strong>2006</strong> stået for det fælles<br />
sekre tariat for energimærkning af bygninger, kontrol og<br />
eftersyn af tekniske anlæg og Huseftersynsordningen.<br />
Opgaverne løses for Energistyrelsen og Erhvervs- og<br />
Byggestyrelsen.<br />
Det nye sekretariat bliver kaldt FEM-sekretariatet. FEM<br />
står for de fem ordninger: Energimærkning af bygninger,<br />
Huseftersynsordningen (fra 1. juli <strong>2006</strong>), eftersynsordningen<br />
for kedler og varmeanlæg, eftersynsordningen for<br />
ventilationsanlæg (fra 1. januar 2007) samt den særlige<br />
indberetningsordning for statens ejendomme.<br />
DANMARK<br />
SVERIGE<br />
E-mail<br />
Steel-Kamet OY<br />
Finland<br />
E-mail:<br />
ANLÆGSTYPER:<br />
• Dybdesiloanlæg<br />
• Rækkesiloanlæg<br />
• Højsiloanlæg<br />
• Containeranlæg<br />
I Skandinavien er Steel-Kamet OY repræsenteret af CPT A/S:<br />
Læs mere på www.cpt-as.dk<br />
Bygmestervej 8 · DK-5600 Faaborg<br />
Tlf: 62 65 20 70 · Fax: 62 65 20 80<br />
Holmby 1503 · SE-240 32 Flyinge<br />
Tlf: +46 46 52 784 · Fax: +46 46 52 786<br />
info@cpt-as.dk<br />
P.O.Box 40 · FIN-85101 Kalajoki, Finland<br />
Tlf.: +358 8 463 9500 · Fax: +358 8 463 9501<br />
info@steelkamet.com · www.steelkamet.com<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong><br />
11
<strong>Beton</strong> er godt rustet<br />
til de nye energikrav<br />
BETONS TYNGDE KAN MODVIRKE<br />
OVERTEMPERATURER OM SOMMEREN<br />
”SBI-ANVISNING 213: BYGNINGERS<br />
ENERGIBEHOV” INDEHOLDER<br />
BLANDT ANDET BEREGNINGS-<br />
PROGRAMMET BE06.<br />
TEMA<br />
”Som materiale betragtet<br />
har beton<br />
ingen problemer<br />
BETON<br />
med de nye energibestemmelser<br />
SPARER ENERGI<br />
– snarere tværtimod”.<br />
De for betonbranchen beroligende<br />
ord kommer fra SBi’s forskningschef<br />
Søren O. Aggerholm, der om nogen<br />
er kravenes tekniske ophavsmand.<br />
”Naturligvis skal man også tænke<br />
sig om i betonbranchen og måske<br />
justere de gængse konstruktioner et<br />
par steder. Men generelt er beton<br />
godt stillet”, siger han.<br />
Det skyldes blandt andet den helhedsorienterede<br />
tankegang bag de<br />
nye krav. En ny bygning skal overholde<br />
en fastsat energiramme, <strong>som</strong><br />
angiver, hvor meget energi der højest<br />
må bruges til at dække bygningens<br />
energibehov. Udover opvarmning<br />
omfatter kravene også energiforbrug<br />
til klimaanlæg, varmt vand og belysning<br />
– lige<strong>som</strong> energitilskud fra<br />
solindfald og andre former for vedvarende<br />
energi tages med i regnestykket.<br />
I forhold til lettere byggematerialer<br />
har beton en fordel i kraft af<br />
sin tyngde – og dermed evne til at<br />
udjævne rumtemperaturer i løbet af<br />
døgnet. Det gælder både om <strong>som</strong>meren<br />
og om vinteren.<br />
Om vinteren kan betonkonstruktionerne<br />
oplagre gratis varme fra solindfald<br />
og mennesker i bygningen,<br />
for så at afgive denne varme igen i<br />
nattens løb. Om <strong>som</strong>meren virker<br />
betonen kølende sidst på dagen og<br />
modvirker derved de overtemperaturer,<br />
<strong>som</strong> tærer kraftigt på en samlede<br />
energiramme, hvor energiforbrug til<br />
køling ”straffes” med faktoren 2,5.<br />
”Køleeffekten om <strong>som</strong>meren har<br />
generelt større betydning end vintereffekten”,<br />
siger Søren O. Aggerholm.<br />
INDSATSEN BEGYNDER MED ARKITEKTEN,<br />
SOM SKAL HAVE FAT I ENERGIRAMMEN<br />
FRA BEGYNDELSEN. ELLERS KAN DET<br />
NEMT BLIVE NÆSTEN UMULIGT AT FÅ<br />
GODKENDT BYGGERIET.<br />
Anvisning med<br />
beregningsprogram<br />
For at gøre det muligt at leve op til de<br />
nye krav har SBi udgivet ”SBi-anvisning<br />
213: Bygningers energibehov”.<br />
Den indeholder beregningsprogrammet<br />
Be06 og en vejledning, der kan<br />
anvendes, når man skal beregne om<br />
en bygning overholder den fastsatte<br />
energiramme. Bygningsreglementets<br />
nye energibestemmelser henviser direkte<br />
til denne anvisning.<br />
De rådgivende ingeniører har hurtigt<br />
taget beregningsprogrammet til<br />
sig, og mange har været på kursus.<br />
I forhold til tidligere energiberegningsprogramer<br />
er Be06 udbygget<br />
med forhold <strong>som</strong> brugstid, daglysforhold,<br />
orientering af vinduer, belysning,<br />
elforbrug, behov for varmt<br />
brugsvand og <strong>som</strong> nævnt bygningens<br />
varmekapacitet.<br />
Sammen med de skrappere krav<br />
vil det uden tvivl få indflydelse på<br />
den måde, man projekter bygninger<br />
på, mener Søren O. Aggerholm.<br />
”Der bliver brug for en mere helhedsorienteret<br />
projektering af bygning<br />
og installationer, hvor der samarbejdes<br />
tværgående om at optimere<br />
bygningen energimæssigt. Indsatsen<br />
begynder med arkitekten. Hvis arkitekten<br />
ikke har fat i energirammen<br />
fra begyndelsen, kan det nemt blive<br />
næsten umuligt at få godkendt byggeriet”,<br />
siger Søren O. Aggerholm.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
12<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong>
Øko-Økonomisk betonproduktion<br />
ved genanvendelse af<br />
restbeton og spulevand<br />
I FORHOLD TIL LETTERE BYGGEMATERIALER HAR<br />
BETON EN FORDEL I KRAFT AF SIN TYNGDE – OG<br />
DERMED EVNE TIL AT UDJÆVNE RUMTEMPERATURER<br />
I LØBET AF DØGNET<br />
Nye krav til dokumentation<br />
Også hvad angår godkendelse er kravene strammet.<br />
Fremover skal bygherren på forhånd dokumentere, at<br />
den nye bygning overholder kravene. Det kan ske ved<br />
hjælp af beregningsprogrammet Be06<br />
Denne dokumentation skal indsendes til det nye<br />
FEM-sekretariat, der blandt andet arbejder med energimærkning<br />
af bygninger. Først når sekretariatet har<br />
sagt godt for dokumentationen, kan bygherren søge<br />
om byggetilladelse. Når byggeriet er færdigt, skal det<br />
energimærkes, inden det tages i brug.<br />
SBi-anvisning 213 kan købes på www.sbi.dk.<br />
Som producent af både færdigbeton og elementer styrker du<br />
virk<strong>som</strong>hedens image og kan udnytte den synergi der ligger i<br />
de miljømæssige og økonomiske aspekter ved recirkulering:<br />
● et forbedret miljø<br />
● genanvendelse og dermed<br />
optimal udnyttelse af de<br />
naturlige ressourcer<br />
(vand, grus, sten)<br />
● ingen omkostninger til<br />
håndtering og deponi<br />
● en forbedret driftsøkonomi<br />
CPT har løsningen!<br />
betonvarer, færdigbeton, betonelementer<br />
CPT tilbyder et bredt sortiment af kvalitetsprodukter – fra<br />
enkeltkomponenter til komplette procesløsninger – eksempelvis<br />
specielt til elementproduktion:<br />
Rustfri murbindere<br />
sparer på energirammen<br />
De ny energibestemmelser kan betyde endeligt<br />
farvel til murbindere af tinbronze, <strong>som</strong> i forhold<br />
til bindere af rustfrit stål leder forholdsvis meget<br />
varme fra en betonbagmur til skalmuren. Det<br />
siger seniorforsker Klavs Feilberg Hansen fra SBi<br />
med henvisning til standarden DS 418 beregning af<br />
bygningers varmetab.<br />
Det fremgår for eksempel af standarden, at den<br />
såkaldte binderkorrektion, der bruges ved beregning<br />
af transmissionskoefficienten for en konstruktion,<br />
er 0,02, hvis der er anvendt otte 4 mm<br />
bindere af rustfrit stål pr. kvadratmeter.<br />
Ved brug af 4 mm bindere af tinbronze er korrektionen<br />
0,06, altså tre gange så meget.<br />
Langborde & tipborde<br />
Stationære linjer med mobile<br />
enheder = høj effektivitet.<br />
Læs mere på www.cpt-as.dk<br />
DANMARK<br />
SVERIGE<br />
E-mail<br />
Vakuumhåndtering<br />
Skån<strong>som</strong> håndtering, høj<br />
effektivitet, reducerede<br />
drift<strong>som</strong>kostninger m.m.<br />
Bygmestervej 8 · DK-5600 Faaborg<br />
Tlf: 62 65 20 70 · Fax: 62 65 20 80<br />
Holmby 1503 · SE-240 32 Flyinge<br />
Tlf: +46 46 52 784 · Fax: +46 46 52 786<br />
info@cpt-as.dk<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong><br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
13
<strong>Beton</strong>skulptur<br />
støbt i skumplast<br />
Som et led i projektet ”Den synlige<br />
betonoverflade” har <strong>Beton</strong>centret<br />
på Teknologisk institut samarbejdet<br />
med kunstneren Esben Klemann om<br />
at anvende utraditionelle støbeforme<br />
af polystyrenskum. I forhold til<br />
traditionelle forme giver det langt<br />
flere muligheder for at skabe figurer<br />
og fremspring i betonoverfladen.<br />
Esben Klemanns kunstneriske bearbejdning<br />
af materialet har også et<br />
industrielt perspektiv, <strong>som</strong> betonindustrien<br />
på længere sigt kan bruge<br />
ved produktion af beton elementer.<br />
Teknologisk Institut har derfor<br />
arbejdet videre med at fremstille<br />
støbeforme, <strong>som</strong> er bearbejdet med<br />
robotstyret fræseteknik. Det sker<br />
for at demonstrere, at det teknologisk<br />
set er muligt til en konkurrencedygtig<br />
pris at fremstille unikke betonelementer<br />
til spændende facader.<br />
Esben Klemanns skulptur var udstillet<br />
på Charlottenborg <strong>som</strong> en del af<br />
udstillingen ”Labyrinter – Kunstens<br />
rum” i november og december 2005.<br />
Skulpturen blev købt af Statens<br />
Kunstfond.<br />
Et æstetisk løft til beton<br />
PRODUCENTER OG BRUGERE AF BETON SAMARBEJDER<br />
MED ARKITEKTER OM AT GIVE BETON EN SELVSTÆNDIG<br />
IDENTITET OG ÆSTETISK KVALITET<br />
Hvad er en smuk<br />
betonoverflade?<br />
Det enkle spørgsmål har vist sig<br />
ikke at være helt så let at svare på,<br />
<strong>som</strong> man skulle tro. Blandt andet har<br />
Jesper Sand Damtoft, forskningsdirektør<br />
hos Aalborg Portland, måttet<br />
revidere sin opfattelse ganske meget<br />
efter det første års arbejde i projektet<br />
”Den synlige betonoverflade”.<br />
”Som tekniker var det oprindeligt<br />
min opfattelse, at hvis man ville<br />
nå frem til en smuk betonoverflade,<br />
måtte man arbejde med det tekniske<br />
ved selve overfladen. Men nu er jeg<br />
blevet klar over, at bygningens udformning<br />
er lige så vigtig. En overflade<br />
er først pæn, når den er en del<br />
af helhedens arkitektoniske udtryk”,<br />
siger Jesper Sand Damtoft, der er formand<br />
for projektets styregruppe.<br />
”Den synlige betonoverflade” samler<br />
producenter, betonbrugere og arkitekter<br />
i et spændende samspil om at<br />
give beton en selvstændig æstetisk<br />
kvalitet. Målet er at gøre beton til<br />
mere end et billigt materiale – beton<br />
skal have sin egen unikke identitet,<br />
gennem udvikling af betons udseende<br />
og æstetiske egenskaber.<br />
Når begroet er smukt<br />
Professor Karl Christiansen fra Arkitektskolen<br />
Aarhus er en af deltagerne<br />
– og manden der om nogen udfordrer<br />
teknikerne med provokerende<br />
spørgsmål om, hvad pæn nu lige vil<br />
sige.<br />
”Nogle tænker, at bare overfladen<br />
er glat, ensfarvet og uforanderlig, så<br />
er det en fin overflade. Men sådan<br />
tænker en arkitekt ikke. For mig vil<br />
en ru overflade ofte være en fin overflade.<br />
Det samme gælder en begroet<br />
og patineret overflade. Vi har brug<br />
for at diskutere, hvad pæn vil sige”,<br />
fastslår han.<br />
Det skal ikke forstås sådan, at<br />
begroning og smuds altid er pænt og<br />
værd at stræbe efter.<br />
”Men hvorfor ikke udforme byg-<br />
Før<br />
Efter<br />
TITANDIOXID KAN SAMMEN MED UV-LYS FRA SOLEN NEDBRYDE FORSKELLIGE<br />
ORGANISKE STOFFER. BETON MED EN TYND OVERFLADE AF TITANDIOXID FÅR DERVED<br />
EN SELVRENSENDE EGENSKAB, SOM BILLEDERNE FØR OG EFTER UV-BELYSNING VISER<br />
– I DET MINDSTE FOR NOGLE FARVESTOFFER.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
14<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong>
ningen, så den uundgåelige patinering<br />
bliver et planlagt ornament”, spørger<br />
Karl Christiansen. ” Overfladen alene<br />
er ikke det primære. Vi skal arbejde<br />
dybere og også se på formbarheden af<br />
beton – specielt i lyset af ny teknologi.<br />
Det er min overbevisning, at beton<br />
har et meget stort æstetisk potentiale,<br />
der ikke er undersøgt endnu”, siger<br />
Karl Christiansen.<br />
Teknologisk indsats<br />
Masser af betonteknologi er der dog<br />
også i projektet. På Teknologisk Institut<br />
arbejder <strong>Beton</strong>centret blandt<br />
andet med, hvordan beton ældes, og i<br />
hvordan man kan forudsige og styre<br />
patineringsprocessen.<br />
Indsatsen gennemføres i tæt samarbejde<br />
med Aalborg Portland og sker<br />
på tre niveauer: <strong>Beton</strong>ens overfladestruktur,<br />
konstruktionsdetaljer <strong>som</strong><br />
samlinger og fuger samt overfladens<br />
mikroskopiske egenskaber.<br />
”Vi vil udvikle et værktøj, så byggeriets<br />
parter kan tale om betonoverfladers<br />
udseende på et fælles grundlag<br />
og afstemme deres forventninger<br />
til overfladens ældning”, siger kemiker<br />
Claus Pade fra <strong>Beton</strong>centret.<br />
Indsatsen skal også gøre det muligt<br />
at designe overflader, der patinerer<br />
<strong>som</strong> ønsket – hvad enten ønskerne<br />
går i retning af at bevare overfladen<br />
uændret eller at opnå en markant<br />
ældning.<br />
jbn<br />
Fakta om projektet<br />
Projektet startede den 1. januar<br />
2005. Det forventes afsluttet ved<br />
udgangen af 2007. Det samlede<br />
budget over 3 år er på ca. 7 mio.<br />
kr.<br />
Projektet gennemføres <strong>som</strong> et<br />
samarbejde mellem 11 virk<strong>som</strong>heder<br />
og videncentre, der repræsenterer<br />
byggeriet i alle dets<br />
faser. Projektet har fået støtte fra<br />
Fonden Realdania.<br />
Deltagerne er:<br />
• Teknologisk Institut<br />
• Aalborg Portland A/S<br />
• Arkitektskolen Aarhus<br />
• Lundgaard og Tranberg<br />
Arkitektfirma A/S<br />
• <strong>Beton</strong>element-Foreningen<br />
• MT Højgaard A/S<br />
• BASCON A/S<br />
• DALTON <strong>Beton</strong>-elementer A/S<br />
• <strong>Beton</strong>element a/s<br />
• Skanska Danmark A/S<br />
• Vejdirektoratet<br />
Projektets resultater skal formidles<br />
via en webportal, der bl.a. kommer<br />
til at indeholde et idékatalog og<br />
en værktøjskasse med anvisninger,<br />
vejledninger, tjeklister og andre<br />
hjælpemidler, der sætter byggeriets<br />
parter i stand til at definere den<br />
ønskede overflade og efterfølgende<br />
at realisere den i et konkret byggeri.<br />
Projektets hjemmeside hedder<br />
www.synligbeton.dk. Teknologisk<br />
Institut er projektkoordinator.<br />
HVAD ER EN SMUK BETONOVERFLADE? DET DISKUTERES FLITTIGT I PROJEKTET.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong><br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
15
Nyt norsk stadion af<br />
dansk beton<br />
Spæncom har fået en ordre på levering<br />
og montage af 7.700 løbende<br />
meter tribuneelementer samt 5.000<br />
tons andre betonelementer fordelt<br />
på søjler, bjælker, vægge og facader<br />
til et nyt stadion til den norske fodboldklub<br />
Start Kristiansand. Opgaven<br />
er på i alt ca. 45 millioner norske<br />
kroner. Da det nye stadion ligger<br />
helt ned til vandet, er første del af<br />
byggeriet en større pælefundering,<br />
hvorpå der udstøbes en plade.<br />
Import af betonelementer<br />
kræver særlig dokumentation<br />
FORSKELLIGE LANDES NATIONALE TILLÆG TIL DEN<br />
EUROPÆISKE BETONSTANDARD TILLADER BETONSAMMEN-<br />
SÆTNINGER, DER IKKE ER TILLADT I DANMARK. DERFOR<br />
SKAL IMPORTØREN PÅVISE, AT BETONEN SOM MINIMUM<br />
OVERHOLDER DE DANSKE KRAV I DS 2426.<br />
NOTER NOTER NOTER NOTER<br />
Arbejdsmiljøpris<br />
til SKAKO<br />
Citytunneln i Malmø har uddelt sin<br />
første arbejdsmiljøpris til medarbejdere<br />
fra SKAKO, <strong>som</strong> har leveret<br />
og monteret en betonstation til<br />
tunnelbyggeriet. Baggrunden er forbilledlig<br />
brug af risikostyring.<br />
Analyse af samlet udbud<br />
For Erhvervs- og Byggestyrelsen<br />
skal Rambøll Danmark sammen<br />
med Rambøll Management og advokatfirmaet<br />
Bech-Bruun analysere<br />
den offentlige-private samarbejdsform,<br />
der hedder samlet udbud. Ved<br />
samlet udbud forstås udbud af én<br />
kontrakt, der omfatter projektering<br />
og etablering/renovering af en<br />
bygning, drift og vedligeholdelse af<br />
bygningen samt dele af de serviceydelser,<br />
<strong>som</strong> er støttefunktioner<br />
for den kerneydelse, <strong>som</strong> bygningen<br />
danner ramme om.<br />
Pavilloner i klemme<br />
Byggeriets nye energikrav giver et<br />
særligt problem for de virk<strong>som</strong>heder,<br />
der udlejer lette pavillonbygninger<br />
til kunder, <strong>som</strong> midlertidigt<br />
har brug for ekstra plads. ”Hvis de<br />
nye krav kommer til at gælde for<br />
disse pavilloner, når de opstilles på<br />
midlertidige pladser, vil udlejningsvirk<strong>som</strong>hederne<br />
kunne kaste alle<br />
deres pavilloner på lossepladsen<br />
– og det er næppe fornuftigt”, forklarer<br />
afdelingschef Niels Nielsen,<br />
<strong>Dansk</strong> Byggeri, <strong>som</strong> derfor har rejst<br />
sagen overfor Erhvervs- og Byggestyrelsen,<br />
der ifølge Niels Nielsen<br />
ser konstruktivt på sagen.<br />
Ved import af piloteringspæle og andre<br />
betonelementer er det nødvendigt<br />
at stille krav om supplerende<br />
dokumentation af betonsammensætningen<br />
til de udenlandske leverandører.<br />
Det fremgår af en undersøgelse,<br />
hvor Birit Buhr Jensen og Anders<br />
Haumann fra COWI blandt andet har<br />
set nærmere på valg af miljøklasse<br />
for funderingspæle og andre betonelementer<br />
ved import til Danmark.<br />
Undersøgelsen viser, at der i Tyskland,<br />
Sverige og Danmark er forskel<br />
på de krav, der i samme miljøklasse<br />
stilles til betonen og dokumentationen<br />
heraf.<br />
”Mig bekendt bliver den supplerende<br />
dokumentation ikke krævet i<br />
dag. Dermed kan man faktisk ikke<br />
vide, om de importerede pæle og elementer<br />
overholder danske normative<br />
krav”, siger senior fagleder Birit Buhr<br />
Jensen fra COWI.<br />
Nationale tillæg<br />
Baggrunden er de nationale krav,<br />
<strong>som</strong> de fleste europæiske lande stiller<br />
ud over den europæiske betonstandard<br />
EN 206. I Danmark fremgår<br />
disse obligatoriske krav af DS 2426.<br />
Tilsvarende normative krav har vores<br />
nabolande i form af DIN 1045-2<br />
(Tyskland) og SS 13 70 03 (Sverige).<br />
Produktion af præfabrikerede<br />
pæle i Danmark sker efter det danske<br />
regelsæt. Og når pæle importeres fra<br />
f.eks. Sverige eller Tyskland til brug i<br />
Danmark, skal disse ligeledes overholde<br />
danske normative krav.<br />
De nationale annekser til EN 206-1<br />
er meget forskellige og giver europæiske<br />
producenter af præfabrikerede<br />
betonelementer mulighed for mange<br />
forskellige betonsammensætninger.<br />
<strong>Beton</strong>en til f.eks. funderingspæle<br />
kan – afhængigt af om producenten<br />
hører hjemme i Danmark, Tyskland<br />
eller Sverige, have forskelligt dæklag,<br />
vand/cement-tal, cementtype,<br />
indhold af flyveaske og slagge samt<br />
kloridindhold.<br />
”Når et betonelement er produceret<br />
efter andre landes nationale tillæg<br />
til EN 206-1, må det påhvile importøren<br />
af elementet eller leverandørens<br />
agent i Danmark at dokumentere, at<br />
elementproduktionen <strong>som</strong> minimum<br />
overholder de opstillede krav til den<br />
relevante eksponeringsklasse i henhold<br />
til DS 2426 og de tilknyttede<br />
standarder”, siger Birit Buhr Jensen.<br />
Hvilke miljøklasser<br />
COWIs analyse kaster også lys over<br />
hvilke miljøklasser, det kan være aktuelt<br />
at anvende for præfabrikerede<br />
pæle.<br />
Først og fremmest bør valget være<br />
baseret på lokale forhold belyst ved<br />
jord og grundvandsprøver. Omfanget<br />
af analyser bør vurderes i det<br />
enkelte tilfælde i afhængighed af de<br />
aktuelle forhold. Langt de fleste pæle<br />
vurderes at høre hjemme i moderat<br />
miljøklasse under danske forhold.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
16<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong>
BYGGEGRUBE FOR BROFUNDAMENT, DER SKAL HVILE PÅ FUNDERINGSPÆLENE, SOM ER<br />
PRODUCEREDE I DANMARK. ELLERS VILLE DET VÆRE NØDVENDIGT AT KRÆVE EKSTRA<br />
DOKUMENTATION PÅ EN RÆKKE PUNKTER.<br />
For piloteringspæle placeret i marint<br />
miljø vurderer COWI, at pæle produceret<br />
til aggressiv miljøklasse er tilstrækkeligt<br />
under følgende betingelser:<br />
Vanddybden overstiger ca. 2 m,<br />
og der er ikke væsentlige bevægelser<br />
i vandet <strong>som</strong> følge af skibstrafik eller<br />
bølger. I tilfælde af stillestående vand<br />
vurderes det at være tilstrækkeligt, at<br />
vanddybden overstiger 1 m.<br />
For piloteringspæle placeret i marint<br />
miljø – og i tidevands/plaskezonen<br />
eller 0-2 m under vand – kan det<br />
være relevant at bruge en miljøklasse<br />
E eller at skærpe dæklagskravet. Dette<br />
kan vurderes ud fra det aktuelle<br />
eksponeringsmiljø, betingelserne for<br />
korrosion (klorid, sulfat mv.) og en<br />
levetidsberegning.<br />
Interesserede kan få notatet ”Præfabrikerede<br />
betonpæle, miljøklasser<br />
og normative betonkrav” tilsendt<br />
<strong>som</strong> <strong>pdf</strong>-fil ved henvendelse til: Birit<br />
Buhr Jensen, bbu@cowi.dk.<br />
jbn<br />
Eksempel på<br />
supplerende krav<br />
Denne tabel giver et eksempel på,<br />
hvilken dokumentation der bør<br />
foreligge, når der er foreskrevet en<br />
beton i moderat miljøklasse (XA1)<br />
og aggressiv miljøklasse (XA2). For<br />
andre eksponeringsklasser end XA1<br />
og XA2 kan der være tale om andre<br />
forskelle.<br />
• Det skal dokumenteres, at dæklaget<br />
for elementer i moderat<br />
miljøklasse overholder det danske<br />
minimumskrav om 20 mm og for<br />
elementer i aggressiv miljøklasse<br />
det danske minimumskrav om 30<br />
mm.<br />
• Det skal verificeres, at cementtypen<br />
i den givne miljøklasse overholder<br />
de danske normative krav,<br />
alternativt at det dokumenteres jf.<br />
afsnit 5.2.2 i DS 2426 at cementen<br />
er egnet. Denne dokumentation<br />
kan imidlertid være meget omfattende,<br />
særligt i miljøklasserne<br />
M, A og E.<br />
• Det skal dokumenteres fra tyske<br />
og svenske leverandører, at alkaliindhold<br />
i cementen overholder de<br />
danske normative krav.<br />
• Der skal tillige dokumenteres fra<br />
tyske leverandører, at cementens<br />
kloridindhold overholder de danske<br />
krav.<br />
• I henhold til svensk standard SS 13<br />
70 03 er slagge tilladt. Ved import<br />
fra Sverige skal det derfor sikres,<br />
at slagge ikke er anvendt.<br />
• En v/c beregning skal dokumentere,<br />
at vand/cementforhold er<br />
overholdt i henhold til beregning<br />
efter DS 2426.<br />
• Det skal dokumenteres, at tilslag<br />
overholder krav til. alkalikiselreaktivitet<br />
i henhold til DS/EN 12620.<br />
LEVERANDØR TIL DANSK BETON INDUSTRI<br />
Leverandør af fibre, farve, tilsætningsstoffer og formolie til <strong>Beton</strong>industrien<br />
Erhvervsparken 3, Ø. Bjerregrav · 8900 Randers · Telefon +45 8782 7262· Fax +45 8782 7292 · bencon-kemi@mail.dk<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong><br />
17
Unicon køber 4K<br />
NUMMER ÉT OG TO PÅ DET DANSKE MARKED FOR<br />
FABRIKSBETON BLIVER ÉN VIRKSOMHED<br />
Blåstribet eller sort og rød. Det har<br />
for mange været et centralt valg på<br />
det danske marked for fabriksbeton,<br />
hvor Unicon med de blå striber i årevis<br />
har været størst og 4K med det<br />
sortrøde logo næststørst.<br />
Men nu har Unicon A/S, <strong>som</strong> er<br />
et datterselskab af den italienske Cementir<br />
Gruppe, indgået en aftale om<br />
overtagelse af 4K <strong>Beton</strong> A/S fra den<br />
mexicanske Cemex-gruppe. I samme<br />
forbindelse har Unicon A/S solgt to<br />
polske datterselskaber, der opererer<br />
indenfor færdigbeton samt sten og<br />
grus til Cemex.<br />
”Handlen i Polen skal godkendes<br />
af de polske myndigheder. Derfor er<br />
vores overtagelse af 4K ikke endelig<br />
endnu. Vi forventer dog ingen vanskeligheder,<br />
siger general manager<br />
Bo Ankerfelt fra Unicon A/S.<br />
Ifølge Bo Ankerfelt behøver betonkunderne<br />
ikke frygte, at den nye storproducent<br />
vil udnytte situationen.<br />
”Vi bliver nu for første gang reelt<br />
en landsdækkende virk<strong>som</strong>hed. Det<br />
oplever vi <strong>som</strong> et øget ansvar og en<br />
forpligtelse til at levere endnu bedre<br />
kvalitet og service”, siger han.<br />
Unicon er Skandinaviens største<br />
fabriksbetonproducent med 69 fabrikker<br />
i Danmark, Norge og Sverige.<br />
Heraf 18 i Danmark. 4K har også 18<br />
danske fabrikker.<br />
Købet af 4K giver mulighed for<br />
synergifordele på to områder. For<br />
det første har Unicon udviklet et effektivt<br />
logistik- og transportsystem,<br />
<strong>som</strong> nu kan komme flere kunder til<br />
gavn. For det andet bliver der bedre<br />
mulighed for produktudvikling i den<br />
samlede virk<strong>som</strong>hed.<br />
SYNERGI. UNICON HAR UDVIKLET ET<br />
LOGISTIK- OG TRANSPORTSYSTEM, SOM<br />
NU KAN FINDE BREDERE ANVENDELSE.<br />
”Samtidig bliver det langt mere interessant<br />
at markedsføre og promovere<br />
beton, når indsatsen ikke <strong>som</strong> hidtil<br />
kommer konkurrenter lige så meget<br />
til gode <strong>som</strong> os selv. Der er ingen<br />
tvivl om, at vi nu går kraftigere ind<br />
i konkurrencen med andre byggematerialer<br />
<strong>som</strong> træ, glas og stål”,<br />
fastslår Bo Ankerfelt, der ikke er<br />
afvisende overfor samarbejde med<br />
andre virk<strong>som</strong>heder i branchen, selv<br />
om Unicon har valgt at stå udenfor<br />
Fabriksbetonforeningen.<br />
Tid til analyse i faglige foreninger<br />
I <strong>Dansk</strong> Byggeri finder afdelingschef Niels Nielsen, at<br />
det ”selvfølgelig er interessant, når de to største betonleverandører<br />
slår sig sammen”.<br />
”Det bliver naturligvis spændende at se, hvad fusionen<br />
betyder på det forretningsmæssige plan. Men det er<br />
også interessant, om koncentrationen giver bliver bedre<br />
mulighed for udvikling på betonområdet. Det sidste kan<br />
vi håbe på. Der vil stadig være et incitament til udvikling,<br />
fordi beton også konkurrerer med andre byggematerialer”,<br />
siger han.<br />
Fusionen får desuden stor betydning for Fabriksbetonforeningen<br />
– og måske også de øvrige fabrikantforeninger<br />
på betonområdet, mener Niels Nielsen.<br />
Unicon står uden for Fabriksbetonforeningen, <strong>som</strong><br />
er tilknyttet <strong>Dansk</strong> Byggeri. Indtil videre er 4K med i<br />
foreningen, men det vil virk<strong>som</strong>heden næppe blive ved<br />
med at være. Derefter vil hovedparten af al dansk beton<br />
blive fremstillet på virk<strong>som</strong>heder uden for Fabriksbetonforeningen.<br />
”Fabriksbetonforeningen er opmærk<strong>som</strong> på, at den<br />
skal udvikle sig i takt med branchen. Derfor er det nu<br />
AFDELINGSCHEF NIELS NIELSEN,<br />
DANSK BYGGERI: ”DET BLIVER<br />
SPÆNDENDE AT SE, HVAD DEN NY<br />
VIRKSOMHED BETYDER, BÅDE FORRETNINGSMÆSSIGT OG<br />
NÅR DET GÆLDER UDVIKLING AF BETON”.<br />
tiden til grundige overvejelser om, hvordan vi kan bringe<br />
branchen videre – helst i et samarbejde der involverer<br />
den nye, store virk<strong>som</strong>hed. Situationen giver os anledning<br />
til at drøfte fremtiden og tænke kreativt”, siger<br />
Niels Nielsen.<br />
Tidligere er det flere gange uden held blevet forsøgt at<br />
samle Fabriksbetonforeningen, <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> Industriforening<br />
og <strong>Beton</strong>element-Foreningen.<br />
”Det er naturligt, at tanken nu dukker op igen. Men<br />
det er alt for tidligt at tage stilling til konkrete forslag<br />
endnu. I den kommende tid skal vi analysere en række<br />
konkrete muligheder for, hvordan vi kan sikre branchens<br />
udvikling. Først derefter kan vi træffe beslutninger, men<br />
hvad beslutningerne vil indebære, kan jeg naturligvis ikke<br />
sige på nuværende tidspunkt”, siger Niels Nielsen, der<br />
også er sekretær for <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> Industriforening.<br />
jbn<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
18<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong>
”Vi bliver næppe medlem af Fabriksbetonforeningen<br />
igen. Der er<br />
simpelthen for stor størrelsesforskel<br />
mellem os og de øvrige medlemmer.<br />
Men jeg kan godt forestille<br />
mig, at vi deltager i en bredere<br />
forening på betonområdet eller et<br />
skandinavisk initiativ, siger Bo Ankerfelt.<br />
Navnet på den nye virk<strong>som</strong>hed<br />
ligger endnu ikke fast.<br />
jbn<br />
Danmarks største<br />
kloakrør<br />
Atter mulighed for at deltage<br />
i kurser i betonteknologi på DTU<br />
IGEN I ÅR INVITERER BYG•DTU DEN DANSKE BETON-<br />
BRANCHE TIL AT DELTAGE I INTENSIVE KURSER I<br />
BETONTEKNOLOGI<br />
DELTAGERE I PH.D. KURSET OM BRUDMEKANIK I 2005.<br />
NOTER NOTER NOTER NOTER<br />
Nu lukkes Lersøgrøften, en af Københavns<br />
sidste åbne kloakker, og<br />
omdannes til en moderne, sikker<br />
og underjordisk spildevandsmotorvej<br />
med kapacitet til at fjerne<br />
15.000 liter vand i sekundet. NCC<br />
har vundet opgaven til 100 millioner<br />
kroner med en løsning, der<br />
omfatter rekordstore beto<strong>nr</strong>ør. De<br />
firkantede beto<strong>nr</strong>ør har indvendige<br />
mål på fire meter i bredden og 2,5<br />
meter i højden. Det bliver de største<br />
fabriksfremstillede kloakrør, der<br />
nogensinde er lagt i Danmark.<br />
Nyt om navne i Aalborg<br />
Aalborg Portland A/S har med<br />
virkning fra 1. januar <strong>2006</strong> udnævnt<br />
Frands I. Grex til direktør med ansvar<br />
for Aalborg Portlands samlede<br />
forretning<strong>som</strong>råde for grå cement i<br />
Danmark. Frands I. Grex har hidtil<br />
været produktions- og forsyningsdirektør.<br />
Samtidig er John Sohn udnævnt<br />
til underdirektør med ansvar<br />
for salg. John Sohn har hidtil været<br />
salgschef for løs cement til Aalborg<br />
Portlands industrielle kunder samt<br />
pakket cement til byggemarkeder<br />
og tømmerhandlere.<br />
Ph.d.-kurser <strong>2006</strong><br />
11.-17. juni <strong>2006</strong><br />
Transport and Fixation of Matter<br />
in Cement Based Materials<br />
13.-19. august <strong>2006</strong><br />
Concrete Curing: From the Research<br />
Lab to the Construction<br />
Site<br />
Læs mere på http://www.byg.dtu.<br />
dk/Centre/IRS/PhD_Education/<br />
Doctoral%20Courses.aspx.<br />
Kurserne er en del af den internationale<br />
forskerskole IRS på BYG (International<br />
Research School for Civil<br />
Engineering at DTU). Der er skabt<br />
tradition for, at kvalificerede industriansatte<br />
kan deltage i kurserne på<br />
dagsbasis.<br />
To kurser holdes <strong>2006</strong>: Et om transport<br />
og binding af stoffer i beton og<br />
et om efterbehandling af beton.<br />
Kurserne er en videreførelse af<br />
den kursusserie, <strong>som</strong> blev etableret<br />
i forbindelse med et nyligt afsluttet<br />
femårigt Knud Højgaard gæsteprofessorat<br />
inden for betonteknologi. For<br />
at sikre videreførelsen af disse kurser<br />
har DTU indgået en aftale med<br />
RILEM under titlen “DTU-RILEM<br />
Doctoral Courses, Advances in Cement<br />
Based Materials”.<br />
I alt otte gæsteprofessorer har besøgt<br />
DTU i forbindelse med gæsteprofessoratet,<br />
flere for mere end en<br />
periode. Arbejdet har bl.a. ført til ny<br />
viden om brudmekaniske forhold og<br />
udvikling af en prøve- og analysemetode<br />
til bestemmelse af trækstyrken<br />
af ung beton; dette har bl.a. relevans<br />
for vurdering af risici for hærderevner.<br />
Bestemmelse af densitetsforskelle<br />
vha. BYG•DTUs røntgenabsorptionsudstyr<br />
har givet øget forståelse for effekten<br />
af svindreducerende stoffer og<br />
effekten af fx porøsitetsforskelle på<br />
fugttransport. Begge dele har bl.a. relevans<br />
for forebyggelse af svindrevner.<br />
For at styrke det fortsatte samarbejde<br />
er der etableret nye formelle<br />
relationer med Purdue University og<br />
University of Michigan gennem to<br />
fælles ph.d. projekter.<br />
Gæsteprofessoratet blev afsluttet i<br />
juni i år med afholdelse af konferencen<br />
”The Knud Højgaard Conference<br />
Advanced Cement-Based Materials,<br />
Research and Teaching”. Den utraditionelle<br />
fokusering på både forskning<br />
og undervisning samt deltagelsen<br />
af international anerkendte forskere<br />
med materialemæssig og/eller<br />
konstruktiv baggrund resulterede i<br />
frugtbar debat.<br />
Konferenceindlæggene (før review)<br />
kan downloades fra www.byg.<br />
dtu.dk/Nyheder/Konferencer.<br />
Mette Geiker, BYG•DTU<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong><br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
19
Fremragende arkitektur<br />
arkitektur<br />
Fremragende Fremragende arkitektur<br />
LANG, SMAL OG FUNKT<br />
Hotel Astoria lige ved siden af<br />
Hovedbanegården i København er<br />
ikke alene et hovedværk fra arkitekten<br />
Ole Falkenberg; den lange, smalle<br />
betonbygning er også et fremtrædende<br />
eksempel på funktionalismen, der<br />
vandt indpas i 1930’erne.<br />
Den insitu-støbte bygning med smalle<br />
hofter og brede skuldre er et tydeligt<br />
eksempel på, at funktionalisterne<br />
– ud over at kæmpe mod ydre pryd<br />
og forskønnelse – forsøgte at udnytte<br />
mulighederne i den fremspirende byggeindustri<br />
og moderne produktionsmetoder.<br />
Hotel Astoria stod færdigt i 1935 og<br />
har lige siden været hotel. Den 1. april<br />
<strong>2006</strong> lukker hotellet midler tidigt i et<br />
år på grund af den omfattende renovering<br />
af Hovedbanegårdens forpladsbroer.<br />
jbn<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
20<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong>
IONEL<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong><br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
21
Den danske betonbranche<br />
skal være stærkere<br />
KRAVENE TIL SLAGKRAFTIGT OG PROFESSIONELT FOR ENINGS-<br />
ARBEJDE ER VOKSENDE, FASTSLÅR POUL KIRKEGAARD, FOR-<br />
MAND FOR DANSK BETON INDUSTRIFORENING.<br />
For <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> Industriforening<br />
(DBI) er udfordringen i de kommende<br />
år at blive stærkere og endnu mere<br />
aktiv. DBI skal både være med og<br />
have vægt ved bordet, hvor tingene<br />
sker, fastslår DBI’s formand Poul Kirkegaard,<br />
<strong>som</strong> har stået i sidsen for<br />
foreningen siden foråret 2005.<br />
”DBI indgår i større og større<br />
sammenhænge. Både medlemsvirk<strong>som</strong>hederne<br />
og deres kunder bliver<br />
større. Det stiller voksende krav til<br />
et professionelt og slagkraftigt foreningsarbejde.<br />
Derfor har DBI brug<br />
for flere kræfter og ressourcer for at<br />
få indflydelse og opnå resultater i<br />
dialog med stadigt stærkere interessenter”,<br />
siger han.<br />
Brug for stærk og enig branche<br />
Målet er – <strong>som</strong> for andre brancheforeninger<br />
– at skabe de bedst mulige<br />
vilkår for medlemmerne og at flytte<br />
branchen i den rigtige retning.<br />
”Vi har brug for en stærk og enig<br />
betonbranche, også i et bredere perspektiv<br />
end DBI alene. Kun på den<br />
måde får vi kræfter til en fælles<br />
udvikling af beton, der kan tage konkurrencen<br />
op med alternative produkter<br />
og gøre vores marked større”,<br />
siger Poul Kirkegaard.<br />
Et eksempel er den europæiske<br />
standardisering, hvor den danske<br />
betonbranche skal gøre sin indflydelse<br />
gældende i konkurrence med<br />
langt større europæiske interesser.<br />
Her gælder det om virkelig at have<br />
argumentationen i orden og kræfter<br />
til at tage debatten op for at få indflydelse.<br />
”Jeg så gerne, at man afskaffede<br />
de nationale særkrav til fx cement og<br />
armering og indførte en højere grad<br />
af harmonisering af det europæiske<br />
regelsæt. Landenes nuværende særkrav<br />
gør det vanskeligere i ét land<br />
at anvende betonelementer, der er<br />
produceret i et andet land. Samtidig<br />
kan det være med til at skabe ulige<br />
konkurrencevilkår. Det er til skade<br />
for producenterne”, siger Poul Kirkegaard.<br />
DBI har fraktioner for afløb, belægninger,<br />
blokke og elementer. Men<br />
det større fokus på en central indsats<br />
skal ikke ske på bekostning af disse<br />
faglige underafdelinger.<br />
”Der skal stadig være plads til<br />
delområdernes udvikling, fordi den<br />
centrale styrke nås gennem et stærkt<br />
”VI HAR BRUG FOR EN STÆRK OG ENIG<br />
BETONBRANCHE, OGSÅ I ET BREDERE PER-<br />
SPEKTIV END DBI ALENE. KUN PÅ DEN MÅDE<br />
FÅR VI KRÆFTER TIL EN FÆLLES UD VIKLING<br />
AF BETON, DER KAN TAGE KONKURREN-<br />
CEN OP MED ALTERNATIVE PRODUKTER OG<br />
GØRE VORES MARKED STØRRE”, SIGER DBI’S<br />
FORMAND POUL KIRKEGAARD.<br />
netværk og decentral vilje”, lover<br />
Poul Kirkegaard, <strong>som</strong> har været i<br />
betonbranchen siden 1989.<br />
Alle facetter af letklinkerbeton<br />
Hans første arbejdsplads i betonbranchen<br />
var A/S Fibo, hvor Poul<br />
Kirkegaard arbejde med alle facetter<br />
af elementer i beton og letklinkerbeton<br />
– salg, planlægning, produktion<br />
og montage.<br />
Efter opsplitningen af Fibo i 1998<br />
blev Poul Kirkegaard direktør i Fiboment<br />
og senere – efter fusionen<br />
med H+H – direktør for den samlede<br />
virk<strong>som</strong>hed, H+H Fiboment. Siden<br />
2004 har Poul Kirkegaard været adm.<br />
direktør i EXPAN A/S, <strong>som</strong> blev<br />
etableret ved et management buy out<br />
af H+H Fiboment.<br />
jbn<br />
Nekrolog<br />
Direktør, cand.polyt. Poul Nerenst er død, 85 år gammel<br />
Poul Nerenst blev cand.polyt. i 1942 og begyndte<br />
sin karriere <strong>som</strong> tilsynsførende ved motorvejsbyggeri<br />
på Lolland. I 1948 blev han forskningsingeniør<br />
ved Statens Byggeforskningsinstitut,<br />
<strong>som</strong> han forlod i 1955 for at blive leder af den<br />
tekniske afdeling i A/S Rockwool. I 1961 fulgte<br />
ansættelse <strong>som</strong> chef for udviklingsafdelingen H+H Industri A/S,<br />
<strong>som</strong> Poul Nerenst var direktør for fra 1968 til 1986. Derefter eget<br />
firma, P. Nerenst Consult.<br />
Poul Nerenst var medlem af <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>forenings bestyrelse i hele<br />
18 år over tre perioder fra 1951 til 1970 og formand fra 1968-70,<br />
hvor han også var formand for Nordisk <strong>Beton</strong>forbund. I 1986 blev<br />
Poul Nerenst tildelt <strong>Beton</strong>prisen for ”hans livslange satsning på<br />
løsning af betonens holdbarhedsproblemer”. Det var Nerenst, der<br />
efter et studieophold i USA fra 1950-1951 importerede kendskabet<br />
til de nyopdagede alkalikiselreakrioner fra USA til Danmark.<br />
Selv mødte jeg Nerenst i ATV-udvalget vedr. <strong>Beton</strong>bygværkers<br />
Holdbarhed, hvor han var formand for Forskningsudvalget. I forbindelse<br />
med udarbejdelsen af DBF’s 40-års jubilæumsskrift gennemførte<br />
jeg et interview med Nerenst om DBF’s barndom. Her<br />
fortæller Nerenst indgående om den næsten evige kamp for at DBF<br />
kan udgive et beton<strong>blad</strong> – nu <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>.<br />
DBF har med Nerensts død mistet en stor kæmper.<br />
Chr. Munch-Petersen<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
22<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong>
EROSIONEN I DEN<br />
ØVERSTE DEL AF RØRET<br />
SKYLDES BAKTERIEL<br />
ANAEROB NEDBRYDNING,<br />
DER OMDANNER<br />
CEMENTPASTAEN TIL GIPS.<br />
FOTO: HANS RASMUSSEN,<br />
KRÜGER A/S.<br />
Et rigtig gammelt<br />
beto<strong>nr</strong>ør<br />
125 ÅR GAMMELT AFLØBSRØR UNDER KØBENHAVN<br />
KAN HOLDE MANGE ÅR ENDNU<br />
TVÆRSNIT AF BETONEN MED DEN<br />
KNUSTE GRANIT.<br />
AF ARNE DAMGÅRD JENSEN · TEKNOLOGISK INSTITUT · BETON<br />
Da København skulle kloakeres omkring<br />
1880, blev hovedledningerne<br />
udført i beton. I forbindelse med<br />
opførelsen af det nye skuespilhus<br />
ved Sct. Annæ Plads skulle et stykke<br />
af den gamle ledning omlægges.<br />
Der blev udtaget betonstykker,<br />
<strong>som</strong> Teknologisk Institut undersøgte<br />
nærmere på vegne af Københavns<br />
Energi ved Krüger A/S. Men først<br />
lidt historie.<br />
<strong>Beton</strong>ledninger <strong>som</strong> den her beskrevne<br />
blev lagt i perioden 1875 – ca.<br />
1990. Den undersøgte ledning er hovedledningen<br />
langs havnen, og den<br />
ligger blandt andet i Toldbodgade. På<br />
dette sted er den indre diameter 125<br />
cm (4 fod). Vægtykkelsen er mindst<br />
21 cm.<br />
Ledningen er fremstillet af fire<br />
elementer, <strong>som</strong> danner røret. Elementerne<br />
er antagelig støbt på en<br />
nærliggende støbeplads. Udførelsen<br />
bestod i, at der først blev nedrammet<br />
to træspunsvægge med en afstand af<br />
ca. 220 cm. Der blev herefter udgravet<br />
og etableret pumpning, så udgravningen<br />
kunne holdes tør. I bunden af<br />
udgravningen blev der udstøbt et lag<br />
magert beton på ca. 25 cm. Herpå blev<br />
røret placeret med et bundstykke, to<br />
sidestykker og et topstykke. Rummet<br />
mellem røret og spunsvæggene blev<br />
udstøbt med en mager beton.<br />
Af publikationen ”Kjøbenhavns<br />
nyere Afløbssystem” fra 1903 fremgår<br />
det, at der til beton blev foretrukket<br />
groft og skarpt strandgrus<br />
samt granitskærver, op til 1¼” af<br />
god, hård granit. <strong>Beton</strong>en blandedes<br />
med håndkraft, først cement og grus,<br />
derefter med vand og skærver. Blandingsforholdet<br />
var 1 cement + 3 grus<br />
+ 4½ skærver.<br />
De udtagne betonstykker, der undersøgt<br />
ved makro- og mikroanalyse,<br />
trykstyrkebestemmelse og SEM<br />
analyse, fremtræder med god tæthed<br />
og styrke. Ledningen er eroderet på<br />
indersiden på den øverste del af røret,<br />
og der er gule aflejringer. Erosionsdybden<br />
er antagelig under 20 mm<br />
(10 mm er forsvundet, og 10 mm er<br />
omdannet, men sidder der endnu). På<br />
den nederste del af røret er der ingen<br />
erosion.<br />
Undersøgelsen viser, at betonen er<br />
veludstøbt. Der er anvendt en grovkornet<br />
Portlandcement, vandcementtallet<br />
er 0,40-0,45, og styrken er ca. 30<br />
SELVE RØRET BLEV SAMLET AF FIRE<br />
ELEMENTER.<br />
MPa. Det grove tilslag er en ensartet<br />
knust granit, der må komme fra<br />
et stenbrud. Muligvis er det gnejs<br />
fra Halland. Kornstørrelsen er op til<br />
ca. 50 mm. Det fine tilslag er groft<br />
strandsand. Der er ikke reaktive og<br />
porøse korn i tilslaget.<br />
Erosionen i den øverste del af<br />
røret skyldes bakteriel anaerob nedbrydning,<br />
der omdanner cementpastaen<br />
til gips. Dette er normalt i<br />
mange beto<strong>nr</strong>ør.<br />
Som konklusion kan anføres,<br />
at betonen er holdbar, og den kan<br />
forventes at bevare denne tilstand i<br />
mange år endnu.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong><br />
23
Fremragende betonoverflader<br />
til forskere og studerende<br />
STORE ARKITEKTKRAV TIL DE INDVENDIGE VÆGGE<br />
I NYT FORSKNINGSCENTER: PERFEKT OVERFLADE UDEN<br />
EFTERBEHANDLING ELLER REPARATION.<br />
Flere og flere arkitekter kan så godt<br />
lide udseendet af veludført beton,<br />
at de vælger at springe murere og<br />
malere over for at lade indvendige<br />
vægge stå i rå beton.<br />
Det seneste eksempel er Københavns<br />
Universitets kommende Biocenter,<br />
hvor en lang række vægge<br />
bliver en ambitiøs præsentation af så<br />
godt <strong>som</strong> ”perfekte” betonoverflader.<br />
”Arkitektens krav er, at betonoverfladerne<br />
skal stå fuldstændig<br />
ubehandlet og uden reparationer af<br />
nogen art ud over, at vi lukker klamshullerne.<br />
Det har ikke været uden<br />
udfordringer”, siger pladschef Esben<br />
Linnet fra Pihl, der er råhusentreprenør.<br />
De in-situstøbte vægge skal have<br />
et særligt feltmønster, der krævede<br />
præcisionsudskæring af krydsfinerplader<br />
til foring af støbeformene.<br />
Samtidig har væggene mange udsparinger,<br />
og vægtykkelsen er kun<br />
20 cm.<br />
Den anvendte beton har en særlig<br />
hvidgrå nuance, der fremkommer<br />
med 75 procent hvid cement, 25 procent<br />
grå cement og gråt tilslag.<br />
”Med den første, traditionelle beton<br />
kunne vi ikke udstøbe de tynde<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
24<br />
vægge med forholdsvis meget armering<br />
ordentligt, så den måtte vi<br />
opgive. Dernæst prøvede vi selvkompakterende<br />
beton, SCC, men her var<br />
resultatet for svingende i farve fra<br />
støbning til støbning. Tilsyneladende<br />
var resultatet meget afhængigt af<br />
vejrliget. Der var også for mange huller<br />
i overfladen”, siger Esben Linnet.<br />
Derfor blev også SCC opgivet igen<br />
til fordel for en modificeret, traditionel<br />
beton, <strong>som</strong> gav det ønskede<br />
resultat.<br />
Derfor kan forskerne se frem til et<br />
overordentligt spændende arbejdssted,<br />
hvor bygningens indre med arkitektens<br />
ord ӌbner sig i et ekspressivt<br />
udformet stort, centralt fællesrum.<br />
Det dynamiske udtryk afløses<br />
derefter igen af visuel og funktionel<br />
ro, når du bevæger dig fra fællesrummet<br />
og ind i forskningens hjerte:<br />
laboratorierne”.<br />
Et centralt element i centret er en<br />
”social akse”, der forbinder tre laboratoriefløje<br />
i fem etager. Desuden<br />
knytter aksen via en glasgang forbindelse<br />
til et selvstændigt auditorium.<br />
Kælderen omfatter blandt andet to<br />
NMR-centre og en dyrestald.<br />
jbn<br />
Fakta om byggeriet<br />
BYGHERRE<br />
Statens Forsknings- og<br />
Uddannelsesbygninger og<br />
Københavns Universitet.<br />
ARKITEKT<br />
KHRAS Arkitekter<br />
INGENIØR<br />
Carl Bro A/S og Novo Nordisk<br />
Engineering A/S<br />
RÅHUSENTREPRENØR<br />
E. Pihl og Søn A/S<br />
FABRIKSBETON<br />
4K<br />
Biocentret ligger i Universitetsparken<br />
i København ud til Jagtvej<br />
og Tagensvej. Det skal huse tre<br />
videnskabelige enheder: Københavns<br />
Universitets Molekylærbiologiske<br />
Institut (MBI), Biotech<br />
Research & Innovation Center<br />
(BRIC), samt Hovedstadens Sygehusfællesskabs<br />
eksperimentelle<br />
forskningsenheder - Bartholin<br />
Instituttet og Finsenlaboratoriet.<br />
Senere er det planen at en ny<br />
Bioteknologisk Forskerpark skal<br />
komme til.<br />
Byggeriet er på 29.300 m², <strong>som</strong><br />
skal danne ramme om forskning,<br />
undervisning og udvikling af forskningsfællesskab.<br />
En del af centret<br />
er et auditorium på 970 m², doneret<br />
af Lundbeck Fonden.<br />
Biocentret skal efter planen stå<br />
færdigt i oktober <strong>2006</strong>.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong>
Tilbage til betonen<br />
DANSK BYGGERIS NY AFDELINGSCHEF FOR ERHVERVSTEK-<br />
NIK ER EN GOD, GAMMEL BEKENDT AF BETONVERDENEN<br />
Egentlig skulle man ikke tro, at beton<br />
havde så stor en plads i hjertet<br />
hos en gammel tømrer. Men ikke<br />
desto mindre er <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> Industriforenings<br />
tidligere sekretær Niels<br />
Nielsen, der begyndte erhvervskarrieren<br />
<strong>som</strong> tømrerlærling, nu vendt<br />
tilbage til netop denne opgave i kraft<br />
af sin udnævnelse til afdelingschef<br />
for erhvervsteknik i <strong>Dansk</strong> Byggeri.<br />
Desuden er Niels Nielsen medlem af<br />
<strong>Dansk</strong> Beto<strong>nr</strong>åd og BIF (<strong>Beton</strong>Industriens<br />
Fællesudvalg).<br />
”Jeg føler mig endnu bedre rustet<br />
til opgaven nu, hvor jeg kender både<br />
organisationsverdenen og erhvervslivet<br />
rigtig godt”, siger Niels Nielsen,<br />
<strong>som</strong> lærte at bruge hammer, sav og<br />
høvl hos A. Jespersen & Søn i Århus.<br />
Den nyudlærte tømrer gik straks<br />
Nye ansigter<br />
i redaktionsudvalget<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>s redaktionsudvalg<br />
har sagt farvel til Kjeld Almer<br />
Nielsen og Hans Grøn, der er<br />
gået på pension fra henholdsvis<br />
<strong>Dansk</strong> Byggeri og 4K <strong>Beton</strong>.<br />
Niels Nielsen, afdelingschef for<br />
erhvervsteknik i <strong>Dansk</strong> Byggeri<br />
og sekretær for <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong><br />
Industriforening, afløser Kjeld Almer<br />
Nielsen <strong>som</strong> i <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong><br />
Industriforenings repræsentant<br />
i redaktionsudvalget. Fabriksbetonforeningen<br />
har i skrivende<br />
stund ikke udpeget Hans Grøns<br />
efterfølger.<br />
i gang med at læse til teknikumingeniør,<br />
og den tekniske viden blev<br />
suppleret med HD i finansiering og<br />
kreditvæsen.<br />
Ville være entreprenør<br />
”Egentlig ville jeg være entreprenør.<br />
Men mit første job var <strong>som</strong> rådgivende<br />
ingeniør hos Nielsen & Rauschenberger,<br />
hvor jeg arbejdede med<br />
overslagsberegning og økonomisk<br />
styring”, husker Niels Nielsen, <strong>som</strong><br />
derefter fik opgaver i forbindelse<br />
med økonomisk planlægning af bl.a.<br />
naturgasprojektet.<br />
Som noget af et karriereskift fulgte<br />
så ansættelse i den økonomiskpolitiske<br />
afdeling i Håndværksrådet<br />
– og hurtigt efter ansættelse i Entreprenørforeningen,<br />
hvor Niels Nielsen<br />
blev i 16 år.<br />
”Jeg var sekretær for Fabriksbetonforeningen.<br />
I 1989 blev DBI en del<br />
af Entreprenørforeningen, og så fik<br />
jeg også det sekretariat og kom endnu<br />
tættere på betonverdenen”, fortæller<br />
Niels Nielsen, der var medlem af<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>forenings bestyrelse fra<br />
1995 til 1999, heraf de sidste 2 år <strong>som</strong><br />
formand.<br />
I det nye årtusinde gik den gamle<br />
drøm om at blive entreprenør så ende<br />
lig i opfyldelse. Niels Nielsen blev<br />
an sat i NCC for at udvikle nye samarbejdsformer<br />
<strong>som</strong> sale and lease back og<br />
OPP (Offentlig-Privat Partnerskab).<br />
Det spændende arbejd<strong>som</strong>råde<br />
NIELS NIELSEN, NY AFDELINGSCHEF I<br />
DANSK BYGGERI, ER OGSÅ FYSISK FIT<br />
TIL OPGAVEN. DEN 56-ÅRIGE INGENIØR<br />
SPILLER TENNIS OG LØBER MOTIONSLØB.<br />
I 2005 GENNEMFØRTE NIELS NIELSEN<br />
COPENHAGEN MARATON SOM SIT<br />
FØRSTE MARATONLØB. I <strong>2006</strong> SKAL DER<br />
SKÆRES AF TIDEN…<br />
kom der imidlertid ikke så meget<br />
ud af, for regeringen ændrede signaler.<br />
Derefter fik Niels Nielsen andre<br />
opgaver i NCC, indtil han – efter<br />
en periode <strong>som</strong> bygherrerådgiver i<br />
EMCON – i efteråret 2005 blev hentet<br />
”hjem” til <strong>Dansk</strong> Byggeri og DBI.<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> god idé<br />
Niels Nielsen er også DBI’s repræsentant<br />
i <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>s redaktionsudvalg.<br />
”Det er en opgave, jeg prioriterer<br />
højt. <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> er en utrolig god<br />
idé, fordi <strong>blad</strong>et udgives af tre brancheforeninger<br />
sammen med <strong>Dansk</strong><br />
<strong>Beton</strong>forening. Det giver stor bredde,<br />
og det er vigtigt for at kunne fortælle<br />
om betons kvaliteter og muligheder”,<br />
siger Niels Nielsen, <strong>som</strong> understreger,<br />
at formidlingen via <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong><br />
skal være professionel.<br />
Ud over at være en god fødekæde<br />
til <strong>blad</strong>et lægger han derfor også<br />
vægt på altid at være en konstruktiv<br />
kritiker, der holder redaktionen oppe<br />
på tæerne.<br />
jbn<br />
SE TIDLIGERE UDGAVER AF DANSK BETON PÅ<br />
WWW.DANSKBETON.DK<br />
ADRESSEÆNDRING BRUG<br />
WWW.DANSKBETON.DK<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong><br />
25
Doktorgrad<br />
til Ole Mejlhede<br />
Jensen<br />
Professor Ole Mejlhede<br />
Jensen fra BYG·DTU forsvarede<br />
i december 2005<br />
sin doktorafhandling<br />
”Autogenous Phenomena<br />
in Cement-Based Materials” og kan nu kalde sig<br />
dr.techn.<br />
Ole Mejlhede Jensens forskning omhandler betons<br />
autogene egenskaber – det vil sige, hvordan betonen<br />
opfører sig uden ydre påvirkning.<br />
Som en del af arbejdet har Ole Mejlhede Jensen<br />
udviklet en teknologi til at styre hærdningen af beton<br />
ved hjælp superabsorberende polymerer. Polymererne<br />
sikrer, at der er vand til stede for den tidlige hærdning<br />
og forhindrer derved svind og revnedannelse.<br />
jbn<br />
Åbent møde i NANOCEM<br />
NANOCEM er et europæisk forskningsnetværk med<br />
120 forskere fra 30 universiteter og virk<strong>som</strong>heder, <strong>som</strong><br />
ser nærmere på beton på nanometerskala på line med<br />
andre højteknologiske materialer.<br />
Perspektiverne i NANOCEM er store. <strong>Beton</strong> med<br />
selvrensende overflader, nye former for miljøvenlig<br />
cement og nye betonmaterialer med endnu bedre holdbarhed<br />
er bare nogle få eksempler.<br />
Den 25. april <strong>2006</strong> arrangerer Aalborg Portland,<br />
DTU og Teknologisk Institut et åbent møde for alle<br />
NANOCEMs deltagere – og alle andre interesserede - i<br />
København.<br />
”Mødet er interessant for byggesektoren i bred forstand.<br />
Det er en enestående mulighed for at høre om<br />
fremtidens muligheder”, siger Jesper Sand Damtoft, der<br />
er direktør for Aalborg Portlands Forskning og udvikling.<br />
Invitationen til mødet kan ses på:<br />
www.aalborg-portland.dk/<strong>pdf</strong>/flyer_open_meeting_april_<br />
<strong>2006</strong>.<strong>pdf</strong><br />
;;;;<br />
;;;;<br />
;;;;<br />
;;;; DEKLARATIONSORDNING FOR<br />
;;;; CEMENTBASEREDE MATERIALER<br />
REPTON<br />
TIL REPARATION AF BETON<br />
REPTON<br />
- har til formål at sikre, at materialer til reparation af<br />
beton fremstilles og leveres i den kvalitet, der er<br />
deklareret i den varedeklaration, <strong>som</strong> producent<br />
eller leverandør har udarbejdet<br />
- skal give køber og bruger tilstrækkelig dokumentation<br />
for materialekvaliteten, så yderligere prøvning<br />
ikke er nødvendig<br />
- er etableret af virk<strong>som</strong>heder, der fremstiller eller<br />
forhandler cementbaserede reparationsmaterialer,<br />
herunder udfyldnings- og udjævningsmaterialer<br />
- administreres af et uvildigt kontroludvalg<br />
- finansieres af de tilsluttede virk<strong>som</strong>heder ved<br />
optagelsesgebyr, kontingent og produktgebyrer<br />
- medfinansierer den danske indsats i den Europæiske<br />
Standardiseringsorganisation CEN ved<br />
udarbejdelse af fælles europæiske standarder for<br />
at kunne tilpasse udviklingen og fortsat være med<br />
til at kunne sikre beto<strong>nr</strong>eparation af god kvalitet.<br />
Følgende virk<strong>som</strong>heder er tilsluttet<br />
deklarationsordningen pr. januar <strong>2006</strong><br />
Fosroc A/S tlf. 7484 8884<br />
Tarco Enterprise A/S tlf. 6331 3535<br />
Kroghs A/S tlf. 9822 5200<br />
maxit a.s tlf. 5618 1856<br />
Marlon A/S tlf. 7575 4300<br />
MB Projekt ApS tlf. 4582 0318<br />
Sika Danmark A/S tlf. 4818 8585<br />
MC-Bauchemie Müller<br />
GmbH & Co.<br />
v/Gottfred Petersen A/S tlf. 6341 1266<br />
Degussa Construction<br />
Chemicals Denmark A/S tlf. 7466 1511<br />
Klik ind på vores hjemmeside www.repton.dk,<br />
hvor der findes oversigt over de tilsluttede produkter.<br />
ABONNENTER HAR NYE MULIGHEDER PÅ<br />
WWW.DANSKBETON.DK<br />
;;;;<br />
;;;;<br />
;;;;<br />
;;;;<br />
;;;;<br />
REPTON<br />
Sekretariat:<br />
Teknologisk Institut · Byggeri · Gregersensvej · 2630 Taastrup<br />
Tlf.: 7220 2179 / 7220 2228 · Fax: 7220 2373<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
26<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong>
Plads til utraditionelt<br />
arbejde<br />
I COWI byder hver arbejdsdag på ny indsigt. Sådan er<br />
der på en arbejdsplads, hvor fagfolk har frihed til at tænke<br />
utraditionelt og ønsker konstruktiv kritik.<br />
Vi søger for tiden nye og engagerede medarbejdere, der<br />
vil være med til at gøre en utraditionel arbejdsplads bedre.<br />
Laboratoriemedarbejder til<br />
COWIs <strong>Beton</strong>laboratorium<br />
Vi kigger efter en medarbejder, der har lyst til at<br />
arbejde hos en af Danmarks førende rådgivere inden<br />
for betonundersøgelser. Du kommer til at køre i<br />
marken for at tage prøver og udføre analyser i vores<br />
<strong>Beton</strong>laboratorium. Du har praktisk håndelag, eventuelt<br />
erfaring fra betonfabrik/elementproduktion eller<br />
måske en entreprenørbaggrund. Vi sætter pris på<br />
gode samarbejdsevner, fleksibilitet og selvstændighed.<br />
Læs mere om stillingen på www.cowi.dk<br />
For yderligere oplysninger er du velkommen til at kontakte<br />
leder af <strong>Beton</strong>laboratoriet Birit Buhr, tlf.: 45 97 27 04.<br />
Send din ansøgning inden 13. marts til COWI,<br />
Parallelvej 2, 2800 Lyngby. Att.: Jens Sandager Jensen.<br />
COWI er en førende nordeuropæisk rådgivningsvirk<strong>som</strong>hed. Vi arbejder med ingeniørteknik,<br />
miljø og samfundsøkonomi over hele verden under hensyn til miljø og samfund.<br />
COWI er førende på sit felt, fordi vores 3300 medarbejdere hver især er det på deres.<br />
Dancert<br />
Dancert udvikler sig til stadighed – til gavn for kunderne<br />
Vore styrker ligger inden for certificering og verifikation af:<br />
• produkter • ledelsessystemer (kvalitet miljø mv.) • CE-mærkning • CO2<br />
og nye områder er på vej.<br />
Dancert bringer vore faglige kompetencer og erfaringer ind hos kunderne. Vi tilbyder opgaveløsninger,<br />
<strong>som</strong> bidrager mere end man forventer, hvilket gør samarbejdet både udfordrende og givende.<br />
Certificeringsprocessen er afgørende for, om virk<strong>som</strong>heden får optimalt udbytte af certifikatet. Her<br />
gør Dancert en forskel. Vi stiller de rigtige spørgsmål til virk<strong>som</strong>hedens ledelse og øvrige medarbejdere<br />
– med dialog <strong>som</strong> udgangspunkt.<br />
Vil du vide mere<br />
kan du få yderligere information om Dancerts aktiviteter ved at besøge vor hjemmeside www.dancert.dk<br />
Dancert er Teknologisk Instituts certificeringsorgan, der certificerer efter en række<br />
produktstandarder, kvalitetsstyring iht. ISO 9001, miljøledelse iht. ISO 14001 mv.<br />
Dancert er et notificeret organ iht Byggevaredirektivet, dvs at virk<strong>som</strong>heder, der certificeres<br />
efter harmoniserede standarder af Dancert, kan anvende CE-mærket på deres produkter.<br />
Oplysninger om hvordan man bliver certificeret, samt fortegnelser over certificerede<br />
virk<strong>som</strong>heder og produkter kan ses på Dancerts hjemmeside.<br />
Dancert – Teknologisk Institut<br />
Gregersensvej<br />
DK-2630 Taastrup<br />
Telefon 7220 2160<br />
Telefax 7220 2191<br />
E-mail dancert@teknologisk.dk<br />
www.dancert.dk<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong><br />
27
Af Ole Kristensen, ingeniør og projektleder i EXPAN A/S<br />
Ny vejledning<br />
om el i elementer<br />
BIH<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> Industriforenings<br />
Elementfraktion<br />
Stadig flere højteknologiske løsninger i moderne byggeri stiller større krav<br />
til indstøbning af el i elementer af beton og letklinkerbeton. Derfor har<br />
<strong>Beton</strong>industriens Helvægsgruppe, <strong>Beton</strong>element-Foreningen og Lauritz<br />
Knudsen netop udarbejdet en ny branchevejledning. Målet er at give<br />
bygherre, rådgiver, elementproducent og installatør et fælles ”sprog”, der<br />
skaber kvalitet og sikkerhed i byggeriet.<br />
Om BIH<br />
• Dannet i 1985 <strong>som</strong> en<br />
fraktion under <strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong><br />
Industriforening<br />
• Består af producenter<br />
af letklinkerbeton og<br />
samarbejdspartnere<br />
• Arbejder for at udbygge den<br />
faglige viden om elementer af<br />
letklinkerbeton og stille denne<br />
viden til rådighed for såvel<br />
projekterende <strong>som</strong> udførende,<br />
bl.a. gennem udgivelsen af en<br />
række vejledende hæfter og<br />
hjemmesiden www.bih.dk.<br />
Installationer og konstruktioner koordineres<br />
ikke altid optimalt i byggeriet i<br />
dag, og det kan være et problem ved<br />
elementfremstillingen. For det første er<br />
det vigtigt at sikre, at de el-indstøbninger,<br />
<strong>som</strong> er projekteret, rent faktisk kan<br />
være dér, hvor de er forudsat placeret.<br />
Og for det andet er det afgørende, at<br />
de statiske beregninger tager højde for<br />
de tværsnitssvækkelser, el-indstøbningerne<br />
medfører.<br />
Øget kvalitet og sikkerhed<br />
Det overordnede mål med den nye vejledning<br />
er derfor at lette arbejdet for<br />
parterne i byggeprocessen og dermed<br />
øge kvalitet og sikkerhed. Vejledningen<br />
tilbyder derfor parterne et fælles<br />
sprog, når de skal kommunikere om<br />
typer af indstøbningsdåser, om indstøbning<br />
af rør og dåser, om udsparinger<br />
for el, om el-indstøbninger i det<br />
færdige byggeri og om projekteringen<br />
af el-indstøbninger i elementer.<br />
Et vigtigt element i vejledningen er i<br />
forlængelse heraf da også en række<br />
typebetegnelser for Lauritz Knudsens<br />
indstøbningsdåser i serierne FUGA og<br />
OPUS. Typebetegnelserne dækker over<br />
dåsernes mange kombinationsmuligheder,<br />
lige<strong>som</strong> vejledningen oplyser de<br />
forskellige opretningsmuligheder, der<br />
er med de enkelte dåser og dåsekombinationer.<br />
Udstøbningen af et element af beton eller<br />
letklinkerbeton medfører store belastninger<br />
af indstøbningsdelene, og der stilles<br />
store krav til fastholdelsen.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
28<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong>
Konkrete eksempler på<br />
el-indstøbninger<br />
Foruden en oversigt over typer og kombinationsmuligheder<br />
giver vejledningen<br />
en række konkrete eksempler på typiske<br />
el-indstøbninger for at vise, hvilke<br />
muligheder der er for el-indstøbninger i<br />
elementer.<br />
Med både tekst og billeder beskrives<br />
hele processen fra opstilling af støbeform<br />
til færdigproduceret element.<br />
Blandt andet vises det, hvordan rør og<br />
dåser samles til færdige indstøbningsenheder,<br />
der er tilpasset det enkelte<br />
elements geometri, armering og øvrige<br />
indstøbningsdele.<br />
Krav til projektering<br />
For at sikre både rationalitet og kvalitet<br />
ved projektering af indstøbning af el, er<br />
der i forlængelse heraf en række oplysninger,<br />
der er afgørende. El-projektet<br />
skal nemlig ikke alene fortælle, hvad der<br />
skal støbes ind og hvor. Lige så vigtigt<br />
er det, at projektet koordineres med<br />
både konstruktionsprojektet og de øvrige<br />
installationsprojekter <strong>som</strong> VVS og<br />
ventilation.<br />
Lille tolerance ved<br />
indstøbnings dåser<br />
Branchevejledningens mål er således<br />
at beskrive, hvad man kan forvente sig<br />
af de indstøbningsdåser, der anvendes<br />
i dag. En udfordring er nemlig, at der i<br />
mange indstøbningsdåser er en begrænset<br />
mulighed for opretning af de<br />
installationsgenstande, <strong>som</strong> monteres.<br />
Ofte er der tale om en justeringsmulighed<br />
på maks. 1-2 mm. En tilsvarende<br />
præcision er umulig i forbindelse med<br />
indstøbning, og er dåsen blot 3 mm ude<br />
af lod, betyder det, at installationen ikke<br />
kan blive 100 procent lodret. I praksis<br />
har dette dog ringe betydning, bortset<br />
Ny branchevejledning<br />
Ny branchevejledning om el-indstøbninger<br />
i elementer af beton og letklinkerbeton<br />
informerer om:<br />
• Indstøbningsdåser til beton og<br />
letklinkerbeton<br />
• Indstøbning af rør og dåser<br />
i elementer<br />
• Anvendelse af indstøbte rør og<br />
dåser på byggepladsen<br />
• Projektering af el-indstøbninger<br />
i elementer<br />
Branchevejledningen kan gratis<br />
downloades fra:<br />
• www.lk.dk<br />
• www.bef.dk<br />
• www.bih.dk<br />
fra hvis den færdige installation fl ugter<br />
med dørfalse, fl isefuger og bordplader.<br />
I de tilfælde kan man vælge at bygge<br />
dåserne ind på byggepladsen eller udskifte<br />
enkelte efterfølgende.<br />
Elementproducenterne ønsker naturligvis,<br />
at der på sigt udvikles indstøbningsdåser,<br />
der matcher indstøbningstolerancerne.<br />
Indtil da er intentionen at<br />
sikre konstruktiv dialog mellem parterne<br />
i processen. Med en systematisk tilgang<br />
og optegning af alle komponenter<br />
i målestoksforhold tidligt i processen<br />
kan eventuelle konfl ikter mellem installationer<br />
og konstruktioner håndteres<br />
allerede på skærm eller papir. Det gør<br />
det lettere at træffe de rette valg i tide<br />
til glæde for både bygherre, rådgiver,<br />
elementproducent, installatør – og ikke<br />
mindst slutbrugeren.<br />
Helvægge<br />
og dæk af<br />
letklinkerbeton<br />
Elementproducenter<br />
<strong>Beton</strong>element 7010 3510<br />
4100 Ringsted<br />
EXPAN A/S 7637 7000<br />
8600 Silkeborg<br />
EXPAN A/S 7637 7000<br />
6920 Videbæk<br />
EXPAN A/S 7637 7000<br />
5471 Søndersø<br />
EXPAN A/S 7637 7000<br />
6650 Brørup<br />
EXPAN A/S 7637 7000<br />
3310 Ølsted<br />
Fårup <strong>Beton</strong>induustri A/S 8645 2088<br />
8990 Fårup<br />
Gandrup Elementfabrik A/S 9654 3800<br />
9362 Gandrup<br />
Gandrup Elementfabrik A/S 7693 9000<br />
6580 Vamdrup<br />
Give Elementfabrik A/S 7670 1540<br />
7323 Give<br />
Leth <strong>Beton</strong> A/S 9794 5511<br />
7755 Bedsted Thy<br />
Niss Sørensen & Søn A/S 9756 4222<br />
7860 Spøttrup<br />
Præfa-Byg 9895 1300<br />
9750 Østervrå<br />
Tinglev Elementfabrik A/S 7217 1000<br />
6360 Tinglev<br />
Placering, lodret og vandret, indstøbte el-dåser<br />
El-dåser, under elementplan<br />
El-dåser, afvigelse fra lod målt over 150 mm<br />
Tomrør uden dåse, vandret placering<br />
Tabel 1. Normale indstøbningstolerancer for el-dåser og -rør<br />
+/- 15 mm<br />
max. 5 mm<br />
max. 5 mm<br />
+/- 20 mm<br />
BIH – Sekretariatet:<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> Industriforening<br />
Elementfraktionen<br />
<strong>Dansk</strong> Byggeri<br />
Kejsergade 2, Box 2125<br />
1015 København K<br />
Telefon: 72 16 00 00<br />
Telefax: 72 16 00 38<br />
E-mail: Sekretariat@bih.dk<br />
www.bih.dk<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong><br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
29
BETONELEMENT-FORENINGEN<br />
Tietgen Kollegiet<br />
er færdigt – næsten<br />
AF SVEND RÖTTIG<br />
Jeg besøger Tietgen Kollegiet en<br />
mørk, regnfuld januarmorgen. Huset<br />
er tilsyneladende færdigt, der mangler<br />
blot et lille hjørne af belægningsarbejdet<br />
på de ydre arealer. Inde i et<br />
af rummene i stueetagen sidder Annette<br />
Tulinius fra NIRAS, <strong>som</strong> sidste<br />
”mand” på skansen. Hun fortæller,<br />
at byggeriet nu er færdigt, og at man<br />
stort set har fulgt alle de lagte planer.<br />
Det har krævet en meget bevist styring<br />
af byggeprocessen med lange arbejdsdage,<br />
men resultatet har været<br />
anstrengelserne værd, og hun giver,<br />
helt berettiget, udtryk for stolthed<br />
over det færdige resultat.<br />
Så er der bare lige en enkelt detalje,<br />
hvor det er gået galt: Lydisoleringen.<br />
Det er gulvene, det drejer sig om.<br />
Gulvene er opbygget <strong>som</strong> en flydende<br />
konstruktion. Ovenpå rådækket,<br />
der består af massive dækelementer,<br />
er der bygget en række lag op: Først<br />
70 mm skumbeton med lav rumvægt,<br />
dernæst 20 mm terrænbatts, så følger<br />
et lag plastfolie, dernæst 40 mm anhydrit<br />
og til slut 20 mm magnesit, der<br />
så danner det færdige gulv.<br />
Tanken har været, at de to øverste<br />
lag: Anhydritten og magnesitlaget,<br />
skulle virke <strong>som</strong> et flydende gulv<br />
ovenpå plastfolien og afskåret fra<br />
30<br />
TO UNGE TEKSTILDESIGNERE, MATHILDE AGGERBO OG JULIE HENRIKSEN, HAR<br />
UDSMYKKET KRYDSFINERVÆGGENE I GANGAREALERNE MED ET ORNAMENTALT MØNSTER.<br />
DET DREJER SIG OM EN UDSMYKNING PÅ OMKRING 4.000 M 2 .<br />
de omgivende vægge med en tynd<br />
lodretstillet polysterolskive <strong>som</strong> kantbegrænsning.<br />
Plastfolien skulle føres<br />
op langs kantbegrænsningen til overkanten<br />
af gulvet.<br />
Lydprøver har vist, at noget er<br />
galt. Det er især trinlydniveauet mellem<br />
værelser og gangarealer, det er<br />
galt med. En del af gulvene er nu<br />
brudt op, og det viser sig, at plastfolien<br />
og kantisoleringen på visse steder<br />
ikke ligger rigtigt.<br />
I øjeblikket arbejder man på at<br />
finde en løsning på problemet, så<br />
indflytningen er forsinket til engang<br />
i <strong>som</strong>mer, slutter Annette Tulinius.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong>
BETONELEMENT-FORENINGEN<br />
AF SVEND RÖTTIG<br />
Ny norsk stadionordre<br />
til Spæncom<br />
EFTER MED STOR SUCCES AT HAVE SPILLET EN<br />
VÆSENTLIG ROLLE I BYGGERIET AF DET NYE BISLETT<br />
STADION I OSLO ER SPÆNCOM IGEN BLEVET<br />
VALGT SOM BETONELEMENTLEVERANDØR TIL ET<br />
STADION PROJEKT – DENNE GANG TIL DEN NORSKE<br />
FODBOLDKLUB START KRISTIANSAND<br />
Byrådet i Kristiansand vedtog 7.<br />
de cember at bygge et nyt stadion<br />
til Start Kristiansand med plads til<br />
14.500 tilskuere. Det nye stadion skal<br />
stå klar til brug 1. marts 2007 og kommer<br />
til at ligge helt ned til vandet.<br />
Ordren indeholder levering og<br />
montage af 7.700 lbm tribuneelementer<br />
samt 5.000 tons andre betonelementer.<br />
En opgave til i alt ca. 45 mill.<br />
NOK.<br />
Bygherren har ønsket en totalløsning,<br />
hvor vi både skal projektere,<br />
producere og montere elementerne,<br />
fortæller salgschef Michael Boye fra<br />
Spæncom.<br />
”Der er ingen tvivl om, at vores<br />
store kompetence inden for stadionbyggerier<br />
med leverancer til Bislett<br />
Stadion, Viking Stadion i Stavanger,<br />
Aalborg Stadion, Parken, SAS Arena i<br />
Herning og en række andre stadions<br />
i Danmark har været udslagsgivende<br />
for valget af Spæncom”.<br />
Da det nye stadion ligger helt ned<br />
til vandet, er første del af byggeriet<br />
en større pælefundering, hvorpå der<br />
udstøbes en plade, <strong>som</strong> skal bære<br />
Start Stadion.<br />
Udover fodbold skal der også afholdes<br />
koncerter på det nye stadion,<br />
lige<strong>som</strong> der bliver bygget VIP-faciliteter<br />
og butikker.<br />
Arkitektfirmaet bag projektet er<br />
Kosbergs Arkitektkontor i Molde, der<br />
bl.a. har lagt vægt på, at overdækningen<br />
skal kunne sammenlignes med<br />
den bane en fodbold beskriver ved<br />
udspark fra målmanden. Rambøll<br />
Unico er bygherrerådgiver.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong><br />
31
BETONELEMENT-FORENINGEN<br />
Fuldskalatest af betonelementer<br />
viser lovende<br />
I FORÅRET 2005 BLEV DER UDFØRT 4 PILOTFORSØG MED<br />
CENTRALT BELASTEDE BETONELEMENTER. FORMÅLET MED<br />
FORSØGENE VAR AT TESTE ELEMENTERNES BÆREEVNE OG<br />
SAMMENLIGNE RESULTATERNE MED BEREGNEDE VÆRDIER<br />
EFTER DS 411. FORSØGENE GAV BÆREEVNER, DER VAR OP TIL<br />
50% STØRRE END DE BEREGNEDE.<br />
Forsøgene er udført i Laboratoriet<br />
for Bærende Konstruktioner, Aalborg<br />
Universitet, og de er beskrevet i en<br />
rapport, dateret marts 2005, med Peter<br />
Ellegaard og Lars Pilegaard Hansen<br />
<strong>som</strong> forfattere.<br />
<strong>Beton</strong>elementerne havde en længde<br />
på 2600 mm og et tværsnitsareal<br />
på 400x120 mm. Elementerne blev<br />
belastet centralt med tryk, og de var<br />
forsynet med 2 stk. centralt placerede<br />
armeringsstænger ø6 mm af hensyn<br />
til transport og af sikkerhedshensyn<br />
under forsøgsudførelsen. Til bestem-<br />
FIGUR 1. FOTOGRAFIER AF HELE FORSØGSOPSTILLINGEN OG<br />
NEDERSTE UNDERSTØTNING, HVOR LASTFORDELINGSBJÆLKE,<br />
CHARNIERE OG LASTCELLER SES.<br />
32<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong>
BETONELEMENT-FORENINGEN<br />
resultater<br />
AF SVEND RÖTTIG<br />
melse af betonens brudstyrke og arbejdskurve<br />
op til 75% af brudstyrken<br />
blev der ligeledes udført forsøg på 4<br />
betoncylindre med diameter 100 mm<br />
og højde 200 mm. Elementerne og<br />
cylindrene blev fremstillet af Fårup<br />
<strong>Beton</strong>industri A/S og <strong>Beton</strong>element-<br />
Foreningen stod bag projektet. Forsøgene<br />
blev udført på Aalborg Universitet<br />
i Laboratoriet for Bærende Konstruktioner<br />
og i projektet medvirkede<br />
Ingeniørhøjskolen Odense Teknikum<br />
ligeledes.<br />
Elementerne blev testet i en forsøgsopstilling<br />
<strong>som</strong> vist i figur 1.<br />
Forsøgsopstillingen blev udført<br />
med charniere i toppen og i bunden.<br />
Rotationscentrum for de to charniere<br />
var beliggende, så den teoretiske<br />
søjlelængde var 2850 mm. Mellem<br />
lastfordelingsbjælkerne og betonelementet<br />
var der i toppen og forneden<br />
lagt en 10 mm blød masonitplade for<br />
at imødegå små ujævnheder i elementets<br />
ender. Værdier for reaktionerne<br />
og 3 vandrette flytninger blev<br />
registreret – der blev målt udbøjning<br />
af elementet i midten samt i fjerdedelspunkterne<br />
af elementet.<br />
Brudlasterne for de 4 elementer<br />
blev 1100 kN, 1146 kN, 1162 kN samt<br />
1210 kN – altså en middelværdi på<br />
1155 kN.<br />
Det blev bemærket, at bruddene<br />
for alle elementerne opstod uvarslet<br />
og ved små vandrette udbøjninger<br />
(< 5 mm). Et element efter brud ses<br />
i figur 2.<br />
FIGUR 2. BRUD I BETONELEMENT.<br />
Beregning efter DS 411 giver en<br />
bæreevne af elementerne på 771 kN<br />
– altså viser forsøgene en bæreevne<br />
der er 50% større end normen.<br />
På baggrund af resultaterne er det<br />
besluttet at udføre en mere omfattende<br />
forsøgsrække, der forventes at<br />
være afsluttet i foråret <strong>2006</strong>. I disse<br />
forsøg belastes nogle af elementerne<br />
excentrisk og med tværlast.<br />
<strong>Beton</strong>element-Foreningen, Kejsergade 2. Postboks 28. 1002 København K. Telefon 72 16 02 68/72 16 02 67. Fax 72 16 02 76<br />
Medlemsfortegnelse<br />
<strong>Beton</strong>element a/s, Esbjerg, 70 10 35 10 • <strong>Beton</strong>element a/s, Hobro, 70 10 35 10 • <strong>Beton</strong>element a/s, Ringsted, 70 10 35 10 • <strong>Beton</strong>element a/s, Viby Sj., 70 10 35 10<br />
<strong>Beton</strong>-Tegl A/S, 98 37 21 99 • A/S Boligbeton, 75 65 12 55 • C. C. Brun <strong>Beton</strong>elementer A/S, 57 64 64 64 • DALTON <strong>Beton</strong>elementer A/S, 87 45 98 00<br />
EXPAN A/S, Brørup, 76 37 70 00 • EXPAN A/S, Søndersø, 76 37 70 00 • EXPAN A/S, Fiskbæk, 76 37 70 00 • Fårup <strong>Beton</strong>industri A/S, 86 45 20 88<br />
Gandrup Elementfabrik A/S, 96 54 38 00 • Kähler A/S, 58 38 00 15 • A/S Midtjydsk <strong>Beton</strong>vare- & Elementfabrik, 97 12 64 66 • Leo Nielsen Elementfabrik A/S, 54 41 85 00<br />
PL <strong>Beton</strong> A/S, 56 96 42 17 • S.E. <strong>Beton</strong> A/S, 98 38 15 55 • Spæncom A/S, Hedehusene, 88 88 82 00 • Spæncom A/S, Kolding, 88 88 82 00<br />
Spæncom A/S, Aalborg, 88 88 82 00 • Tinglev Elementfarbrik A/S, 72 17 10 00 • U-GE beton A/S, 74 69 89 84
NYT FRA BETONCENTRET<br />
BEDRE SCC MED 4C AUTO SLUMP FLOW<br />
I Danmark har anvendelsen af selvkompakterende<br />
beton (SCC) været<br />
støt stigende i en årrække. Dette skyldes,<br />
at SCC kan forbedre produktiviteten<br />
og arbejdsmiljøet, samt korrekt anvendt<br />
også give anledning til en bedre<br />
betonkvalitet af det færdige produkt.<br />
For at opnå succes med SCC til en<br />
given anvendelse er det helt afgørende,<br />
at bearbejdeligheden af betonen tillader,<br />
at betonen kan fylde formen og<br />
omstøbe armering, uden at der opstår<br />
defekter i den hærdnede beton <strong>som</strong><br />
f.eks. separation, luftblærer i overfladen<br />
og ste<strong>nr</strong>eder. Når dette sammenholdes<br />
med, at SCC er mere føl<strong>som</strong> over for<br />
små udsving i betonsammensætningen<br />
end konventionel beton, så er det oplagt,<br />
at behovet for metoder, der nøjagtigt<br />
beskriver SCC’s bearbejdelighed,<br />
er påtrængende.<br />
Hidtil har det imidlertid været således,<br />
at de anvendte metoder til bestemmelse<br />
af SCC’s bearbejdelighed enten<br />
ikke har været tilstrækkeligt beskrivende<br />
og/eller nøjagtige (f.eks. flydemål)<br />
eller meget upraktiske i forhold<br />
til almindelig anvendelse i et betonlaboratorium<br />
(f.eks. BML viskometer).<br />
Med udgangspunkt i den traditionelle<br />
flydemålsbestemmelse udført under<br />
kontrollerede og automatiserede<br />
forsøgsbetingelser kombineret med<br />
avanceret billedanalyse og numerisk<br />
modellering har Teknologisk Institut<br />
udviklet 4C Auto Slump Flow-systemet<br />
(4C-ASF). På under 2 minutter<br />
bestemmer 4C-ASF bearbejdeligheden<br />
af SCC i form af de traditionelle<br />
parametre flydemål (Dmax) og T50,<br />
samt de universelle reologiske parametre<br />
flydespænding og plastisk<br />
viskositet.<br />
Bearbejdelighed, reologiske<br />
parametre, perspektiver<br />
Bearbejdeligheden af SCC kan kun<br />
tilfredsstillende beskrives ved de<br />
reologiske parametre flydespænding<br />
og plastisk viskositet, <strong>som</strong> de kendes<br />
fra den bingham-reologiske model<br />
(Figur 1).<br />
Kendskab til de reologiske egenskaber<br />
af SCC åbner nogle interessante<br />
perspektiver for betonindustrien.<br />
Først og fremmest giver det mulighed<br />
for direkte at sammenligne forskellige<br />
beto<strong>nr</strong>ecepter gennem de to uafhængige<br />
parametre τ 0 og η pl . Desuden<br />
kan de reologiske egenskaber anvendes<br />
til simulering af betons strømning<br />
i en hvilken <strong>som</strong> helst formgeometri.<br />
Sådanne simuleringer kan potentielt<br />
være en stor fordel i forbindelse med<br />
valg af design og udstøbningsteknik<br />
af en konstruktion. Ligeledes giver<br />
kendskab til universelle reologiske<br />
parametre mulighed for at generere<br />
viden/erfaringsdatabase med information<br />
om SCC-egenskaber (f.eks.<br />
holdbarhed og opførsel under udstøbning).<br />
Man kan således med tiden<br />
forestille sig, at erfaringsdatabaserne,<br />
når de er tilstrækkeligt udbygget, bliver<br />
brugt til at specificere de reologiske<br />
egenskaber af SCC til støbning af<br />
en given konstruktion.<br />
4C Auto Slump Flow-systemet<br />
Ideen bag 4C-ASF (figur 2) var at udvikle<br />
et relativt billigt, simpelt og betjeningsvenligt<br />
udstyr til bestemmelse<br />
af flydespænding og plastisk viskositet<br />
for SCC. 4C-ASF er baseret på udførelse<br />
af en fuldt kontrolleret flydemålstest,<br />
hvor en SCC-betons udbredelse<br />
<strong>som</strong> funktion af tid bestemmes<br />
ved hjælp af video-billedanalyse. En<br />
Figur 1. Illustration af den bingham-reologiske model og<br />
betydningen af flydespænding og plastisk viskositet.<br />
Figur 2. 4C Auto Slump Flow-systemet.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
34<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong>
Figur 3. 4C Princip i billedanalyse med<br />
4C Auto Slump Flow-systemet. <strong>Beton</strong>frontens<br />
position ses tydeligt i de analyserede<br />
billeder i nederste række.<br />
retvendt sætmålskegle løftes med en<br />
konstant hastighed på 7 cm/s op fra<br />
en tør bundplade af sandblæst glas.<br />
Samtidig med at kegleløftet aktiveres<br />
fra en PC, startes også optagelse af<br />
betonens udbredelse <strong>som</strong> funktion<br />
af tid ved hjælp af et digitalt videokamera.<br />
Videosignalet registreres i<br />
40 sekunder, hvorunder der optages<br />
ca. 1200 billeder. For hvert billede i<br />
videosekvensen bliver positionen af<br />
udbredelsesfronten bestemt ved billedanalyse<br />
med en nøjagtighed på 0,5<br />
mm. Billedanalysen returnerer således<br />
ca. 1200 sammenhørende værdier<br />
af udbredelse <strong>som</strong> funktion af tid. En<br />
serie på fire billeder fra den samme<br />
test er vist i figur 3, <strong>som</strong> illustrerer billedanalyseprincippet.<br />
<strong>Beton</strong>ens reologiske parameter findes<br />
ved en “best-fit”-søgning i en database<br />
over flydekurver (udbredelse<br />
<strong>som</strong> funktion af tid) opbygget ud fra<br />
numeriske simuleringer af flydemålstest<br />
baseret på Bingham-modellen.<br />
Databasen dækker i øjeblikket flydespændinger<br />
fra 5-100 Pa og plastiske<br />
viskositeter fra 10-64 Pa · s, hvilket<br />
dækker det område, <strong>som</strong> dansk SCC<br />
typisk befinder sig i . Til sidst præsenteres<br />
de fundne reologiske parametre<br />
på PC-skærmen, og en rapport gemmes<br />
i <strong>pdf</strong>-format på PC’ens harddisk.<br />
Udvalgte resultater<br />
På nuværende tidspunkt er mere end<br />
100 test af SCC gennemført med 4C-<br />
ASF i laboratoriet på Teknologisk<br />
Institut. Der findes god overensstemmelse<br />
imellem det eksperimentelt bestemte<br />
kurveforløb og det numerisk<br />
simulerede kurveforløb.<br />
Figur 4 viser kurveforløbene for den<br />
samme beton målt lige efter blanding<br />
(0 min), efter 10 minutter og efter 60<br />
minutter. Det ses, at både flydespændingen<br />
og den plastiske viskositet<br />
stiger med tiden for den pågældende<br />
beton, hvilket vil sige, at betonen taber<br />
bearbejdelighed helt i tråd med,<br />
at flydemålet for betoner blev målt til<br />
henholdsvis 670, 630 og 530 mm. I Figur<br />
5 er betonernes bearbejdelighed<br />
vist i et diagram over flydespænding<br />
versus plastisk viskositet. Det ses,<br />
hvordan betonen i løbet af 60 minutter<br />
går fra at være på grænsen af<br />
separation til at være på grænsen af<br />
utilstrækkeligt flydende til at kunne<br />
betegnes <strong>som</strong> SCC.<br />
SCC-Konsortiet & CONVI ApS<br />
4C Auto Slump Flow er udviklet i forbindelse<br />
med SCC-konsortiet (www.<br />
scc-konsortiet.dk). Det er endnu for<br />
tidligt at drage konklusioner fra de<br />
gjorte erfaringer, men det forventes,<br />
at anvendelsen af 4C-ASF vil give<br />
et mere pålideligt billede af, hvorfor<br />
SCC i nogle tilfælde er en succes,<br />
mens det i andre tilfælde giver et<br />
uheldigt resultat.<br />
<strong>Beton</strong>centret samarbejder desuden<br />
med CONVI ApS om dokumentation<br />
af og softwareudvikling til CONVI’s<br />
Visco Probe 1, <strong>som</strong> måler SCC’s bearbejdelighed<br />
direkte i en betonblander.<br />
Figur 4. Udbredelse <strong>som</strong> funktion målt<br />
med 4C-ASF for samme beton til tre forskellige<br />
tider (0 min, 10 min, 60 min).<br />
Figur 5. Diagram for flydespænding versus<br />
plastisk viskositet for selvkompakterende<br />
beton. De farvede prikker angiver<br />
de reologiske parametre af den samme<br />
beton til tre forskellige tider (0 min, 10<br />
min, 60 min).<br />
For yderligere information,<br />
kontakt venligst:<br />
Claus Pade,<br />
direkte telefon 72 20 21 83,<br />
e-mail: Claus.Pade@teknologisk.dk<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong><br />
Teknologisk Institut, <strong>Beton</strong><br />
Gregersensvej<br />
DK-2630 Taastrup<br />
Telefon 72 20 22 26 · Telefax 72 20 23 73<br />
www.teknologisk.dk/beton
Fra CtO’s arbejdsmark<br />
ERIK PRAM NIELSEN, PH.D., UDVIKLINGSINGENIØR,<br />
RESEARCH AND DEVELOPMENT CENTRE (RDC)<br />
AALBORG PORTLAND A/S, E-MAIL: EPN@AALBORG-PORTLAND.DK<br />
Sprøjtebeton: Kendt teknik<br />
– mange muligheder<br />
SPRØJTETEKNIKKER TIL PÅFØRING AF MØRTLER OG BETONER<br />
ER VELKENDTE OG HAR VÆRET TIL RÅDIGHED I MANGE ÅRTIER.<br />
I DANMARK HAR ANVENDELSEN HIDTIL VÆRET BEGRÆNSET,<br />
MEN I ANDRE EUROPÆISKE OG OVERSØISKE LANDE BENYTTES<br />
SPRØJTEBETON I STORT OMFANG.<br />
Oprindeligt blev sprøjtebeton først<br />
og fremmest brugt til foring af tunneller,<br />
minegange og lignende. I dag<br />
anvendes sprøjtebeton også til betonkonstruktioner<br />
med meget vanskelig<br />
forskalling eller geometri, eller<br />
konstruktioner hvor forskalling helt<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
36<br />
kan undgås, <strong>som</strong> svømmebassiner<br />
eller tanke til rensningsanlæg. Andre<br />
typiske anvendelser er reparation<br />
eller forstærkning af eksisterende<br />
konstruktioner, samt etablering af<br />
brandsikring.<br />
Sprøjtebeton baseret på AALBORG<br />
WHITE® er i disse år ved at finde indpas<br />
<strong>som</strong> materiale til foring af tunneler,<br />
blandt andet i Norge. Den høje<br />
refleksion øger trafiksikkerheden og<br />
giver nye arkitektoniske muligheder,<br />
samtidig med at drift og vedligeholdelse<strong>som</strong>kostningerne<br />
bliver reduceret.<br />
Endnu et eksempel på hvor sprøjteteknik<br />
i mange tilfælde med fordel<br />
kan anvendes, er ved brug af<br />
pudsemørtler, hvor trenden i mange<br />
lande er at gå fra manuel påføring<br />
til at sprøjte pudsen op. Mange pudsemørtler<br />
er baseret på AALBORG<br />
WHITE®, eventuelt tilsat farve.<br />
Med det formål at opbygge kompetence<br />
omkring sprøjtebeton og -<br />
mørtel blev der i 2005 startet et innovationsprojekt<br />
ved Aalborg Portlands<br />
center for forskning og udvikling,<br />
RDC. Gennem projektet er der erhvervet<br />
sprøjteudstyr, og gennemført<br />
en omfattende forsøgspakke, således<br />
man nu, på RDC, er i stand til at<br />
producere og anvende sprøjtebetoner<br />
baseret på normalt anvendte cementtyper<br />
i Danmark; i projektet var der<br />
speciel fokus på anvendelse af AAL-<br />
BORG WHITE®. Målet for Aalborg<br />
Portland har været, at blive i stand<br />
til at hjælpe vore kunder og interessenter<br />
med at optimere og afprøve<br />
sprøjtebetonprodukter, samt bidrage<br />
med at skabe nye anvendelse<strong>som</strong>råder<br />
for cement og beton.<br />
Sprøjteteknik generelt<br />
Der skelnes normalt ikke mellem<br />
mørtel og beton ved anvendelse af<br />
sprøjteteknik. Ordet sprøjtebeton anvendes<br />
generelt til enhver sprøjtet<br />
blanding af cement og tilslag, uafhængigt<br />
af maksimal kornstørrelse.<br />
Der er tale om en beton, der transporteres<br />
til udstøbningsstedet ved brug<br />
af pumpe og tilhørende slanger, <strong>som</strong><br />
derefter komprimeres på stedet ved<br />
hjælp af trykluft.<br />
Sprøjtebetonen kan påføres ved<br />
to metoder: tør- eller vådmetoden.<br />
Ved tørmetoden føres betonens tørre<br />
komponenter frem til sprøjtedysen i<br />
en luftstrøm, og vand tilføjes umiddelbart<br />
inden materialet forlader<br />
denne. Vanddoseringen er dog svær<br />
at styre og en stor mængde materiale<br />
preller af fra støbeoverfladen under<br />
sprøjtningen. Vådmetoden er af senere<br />
oprindelse end tørmetoden, og<br />
resulterer i en større homogenitet af<br />
den påførte beton og en reduceret<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong>
Fra CtO’s arbejdsmark<br />
JACOB THRYSØE, CIVILINGENIØR, CTO-KONSULENT<br />
AALBORG PORTLAND A/S, E-MAIL: JAT@AALBORG-PORTLAND.DK<br />
mængde materiale, <strong>som</strong> preller<br />
af (i størrelsesorden 5%). <strong>Beton</strong>en<br />
færdigblandes inden pumpning<br />
og sprøjtes op ved hjælp af<br />
trykluft på støbestedet. Acceleratorer<br />
kan tilføres ved sprøjtedyssen<br />
ved begge metoder. Der<br />
er en generel tendens til at gå fra<br />
tørmetoden til vådmetoden.<br />
Nøgleegenskaber for en<br />
sprøjtebeton er pumpbarhed,<br />
ved hæftning, evne til at opbygge<br />
tykke lag og mængden af afprellet<br />
materiale ved sprøjtning.<br />
<strong>Beton</strong>en skal under pumpning<br />
være let flydende, men stiv og<br />
homogen når den er påsprøjtet.<br />
Det gælder om at finde det optimale<br />
indhold af pulver, vand,<br />
luft, superplast og tilslag med<br />
passende kornstørrelsesfordeling,<br />
der resulterer i det rette<br />
produkt til en given applikation;<br />
hertil anvendes ofte polymerer,<br />
cellulose og stearater til at forbedre<br />
betonens egenskaber ved<br />
sprøjtning.<br />
Om man også i Danmark vil<br />
anvende sprøjtebeton i højere<br />
grad end man gør i dag, er selvsagt<br />
et åbent spørgsmål, der i<br />
sidste ende afhænger af fordele<br />
og ulemper i forhold til anvendelse<br />
af mere traditionelle udstøbningsteknikker<br />
ved givne<br />
opgaver. Blandt sprøjtebetons<br />
fordele hører den lette transport<br />
af beton til udstøbningsstedet,<br />
anvendelse af simpel forskalling<br />
(nogle gange er forskalling<br />
helt unødvendig), støbeskel kan<br />
undgås, og støbning af overflader<br />
med svær geometri muliggøres.<br />
Disse fordele kan i mange<br />
sammenhænge kompensere for<br />
øgede omkostninger i forbindelse<br />
med materiel og mandskab<br />
til at færdiggøre overfladen og<br />
rengøre for afprellet materiale.<br />
Vinterstøbning<br />
og valg af betonkvalitet<br />
KOLDE FINGRE OG RØDE ØRER – JA DET ER BLEVET<br />
VINTER TID IGEN, OG DERMED OGSÅ SÆSON FOR<br />
VARMEKANONER, VINTERMÅTTER, VARM BETON – OG<br />
MÅSKE EN LIDT STÆRKERE BETON FOR AT KOMPEN-<br />
SERER FOR DE LAVE TEMPERATURERS INDFLYDELSE PÅ<br />
BETONENS HÆRDNING.<br />
<strong>Beton</strong>ens hærdning er kompliceret,<br />
men det meste af året slipper vi <strong>som</strong><br />
regel godt fra det – uden at vi måske<br />
bekymrer os særligt meget om det.<br />
Vi har efterhånden lært, at beskyttelse<br />
mod tidlig udtørring er vigtigt,<br />
og ved temperaturer i området 10-30<br />
˚C vil det ofte være den eneste nødvendige<br />
foranstaltning for at sikre<br />
betonen passende hærdningsforhold.<br />
Frostskader i byggeperioden<br />
Frostskader i byggeperioden kan<br />
skyldes at betonen fryser inden den<br />
har opnået den fornødne hærdning<br />
og er blevet frostsikker.<br />
<strong>Beton</strong> kan ikke tåle frost i de første<br />
døgn efter udstøbning, så derfor bør<br />
man altid etablere en afdækning med<br />
vintermåtter, skummåtter el. lign.,<br />
hvis der er risiko for frostgrader.<br />
Der kan også forekomme frostskader,<br />
fordi påvirkningerne under byggeriet<br />
svarer til en anden miljøklasse,<br />
end de påvirkninger konstruktionen<br />
udsættes for i det færdige byggeri.<br />
Typiske eksempler er gulve eller<br />
andre vandrette overflader, <strong>som</strong> i det<br />
færdige byggeri vil være i passiv miljøklasse,<br />
men <strong>som</strong> i byggeperioden<br />
kan udsættes for frost og evt. tøsalte.<br />
Det kan derfor være relevant at<br />
vælge en skrappere miljøklasse af<br />
hensyn til byggeperioden, eller måske<br />
blot supplere med skærpede krav<br />
til stenkvalitet og styrkeklasse.<br />
En stærk beton vil endvidere blive<br />
frostsikker hurtigere end en svag beton.<br />
Modenhedsfunktionen beskriver<br />
temperaturens indflydelse på hærdningshastigheden<br />
i betonen. Ved 5 °C<br />
varer det f.eks. 3 ½ gange så lang tid<br />
at opnå en given styrke <strong>som</strong> ved 20<br />
°C, og det varer 3 ½ gange så lang tid<br />
inden betonen kan tåle frost.<br />
Der er i praksis kun to måder at<br />
fremme styrkeudviklingen på under<br />
vinterforhold.<br />
1. Der kan anvendes varm beton og<br />
isolering af konstruktionen.<br />
2. Der kan anvendes en stærkere<br />
beton.<br />
Kloridfrie acceleratorer har i praksis<br />
kun lidt indflydelse på styrkeudviklingen.<br />
De anvendes primært <strong>som</strong><br />
afbindingsfremmende med henblik<br />
på hurtigere glitning.<br />
Varm beton<br />
Hvis man anvender varm beton, er<br />
det vigtigt, at der hurtigt afdækkes<br />
med isolering, så betonen ikke<br />
afkøles.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong><br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
37
Fra CtO’s arbejdsmark<br />
FIGUR 1. FORVENTET STYRKEUDVIKLING I 10 CM TYKT<br />
BETONGULV STØBT MOD UISOLERET UNDELAG.<br />
FIGUR 2. FORVENTET STYRKEUDVIK -LING I 10 CM TYKT<br />
BETONGULV STØBT MOD ISOLERET UNDELAG.<br />
Der er for konstruktioner med tykkelser<br />
under 10-15 cm stor risiko for<br />
at betontemperaturen falder inden<br />
cementens hærdning når at komme<br />
i gang, og at man reelt ikke får noget<br />
ud af at anvende varm beton.<br />
Omvendt kan det for massive konstruktioner<br />
være et problem, hvis<br />
betontemperaturen er for høj, og ved<br />
tykkelser over 30-40 cm kan problemet<br />
ofte løses med passende valg af<br />
isolering alene.<br />
Stærkere beton<br />
At hæve styrken en styrkeklasse eller<br />
to er ofte den sikreste løsning.<br />
Figur 1 viser forventet styrkeudvikling<br />
af 5 forskellige betoner i et 10<br />
cm tykt betongulv støbt mod uisoleret<br />
underlag, f.eks. klaplag, stabilgrus<br />
el.lign.<br />
Udstøbningstemperatur og lufttemperatur<br />
er forudsat til 8 ˚C, hhv. 0<br />
˚C, og der er forudsat afdækning med<br />
vintermåtter 6 timer efter udstøbning.<br />
I figur 2 er styrkeudviklingerne<br />
for de samme betoner vist ved støbning<br />
mod et isolerende underlag,<br />
f.eks. polystyren plader o.l.<br />
Forudsætningerne er i øvrigt de<br />
samme. Den hurtigere styrkeudvikling<br />
i figur 2 skyldes, at temperaturen<br />
i betonen bliver højere pga. isoleringen<br />
mod underlaget.<br />
Fordi betonens hærdeforløb og<br />
styrkeudvikling afhænger af så mange<br />
parametre, er et temperatursimuleringsværktøj,<br />
<strong>som</strong> f.eks. TempSim,<br />
den eneste måde, hvorpå man kan<br />
overskue betydningen af de mange<br />
parametre.<br />
TempSim<br />
TempSim er et temperatursimuleringsprogram<br />
med mulighed for at<br />
simulere temperaturforløb samt modenheds-<br />
og styrkeudvikling i de mest<br />
almindelige konstruktionstyper.<br />
Programmet kan være en god<br />
hjælp i planlægningsfasen.<br />
Udskriftsfaciliteterne indeholder<br />
temperaturforløb, temperaturforskelle,<br />
temperaturprofiler samt modenheds-<br />
og styrkeudviklingsforløb.<br />
Herudover er der mulighed for at<br />
estimere beto<strong>nr</strong>eceptens styrke- og<br />
varmeudviklingsforløb, <strong>som</strong> er nødvendige<br />
data for en simulering, men<br />
<strong>som</strong> sjældent foreligger i praksis.<br />
Der er lagt meget vægt på, at programmet<br />
skal være så enkelt at bruge<br />
<strong>som</strong> muligt, da det er en afgørende<br />
forudsætning for, at den vil blive<br />
brugt i en dagligdag, hvor hurtige<br />
svar og løsninger er et “must”.<br />
Har du spørgsmål til programmet,<br />
kan vi kontaktes på tlf. 99 33 77 54 el ler<br />
på e-mail: hs@aalborg-portland.dk<br />
CtO - Cementteknisk Oplysning<br />
Postboks 165 • DK-9100 Aalborg<br />
Tel. +45 99 33 77 54<br />
www.aalborg-portland.dk<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
38<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong> · Nr. 1 · Februar · <strong>2006</strong>
Mødekalender<br />
Forår <strong>2006</strong><br />
KØBENHAVN<br />
Onsdag den 1. marts, kl. 15-17<br />
Ingeniørhuset, Kalvebod Brygge 31-33<br />
<strong>Beton</strong> og brand<br />
– funktionsbaseret branddimensionering<br />
Gratis-møde.<br />
Onsdag den 1. marts, kl. 17-18<br />
Ingeniørhuset, Kalvebod Brygge 31-33<br />
DBF’s generalforsamling<br />
Dagsorden iht. vedtægterne. Se punkterne under arrangementer<br />
på www.ida.dk<br />
PROVINSEN<br />
Alle møderne annonceres i Ingeniøren. Detaljerede<br />
programmer udsendes pr. e-mail til DBF’s medlemmer<br />
i de respektive områder. Hvis du ikke allerede<br />
har sendt din e-mail adresse til iw@ida.dk er du hermed<br />
opfordret.<br />
Onsdag den 29. marts, kl. 15-18<br />
Ingeniørhuset, Kalvebod Brygge 31-33<br />
<strong>Beton</strong> i det skjulte<br />
– en tikkende bombe eller en god<br />
kvalitet?<br />
Gratis-møde.<br />
Onsdag den 26. april, kl. 15-18<br />
Ingeniørhuset, Kalvebod Brygge 31-33<br />
Emne oplyses senere<br />
på www.ida.dk, i Ingeniøren og pr. mail til DBFs<br />
medlemmer<br />
Der forventes afholdt møde i Aalborg, Århus,<br />
Esbjerg, Herning og Odense.<br />
Se DBF’s website, der løbende opdateres.<br />
Alle møder kræver tilmelding til IDA senest ugedagen før mødet<br />
Benyt venligst website: http://ida.dk/Arrangementer/ og klik på mødetilmeldingen (skriv DBF i “arrangørboksen”).<br />
Der kan også ringes på tlf. 33 18 48 18.<br />
Programmer udsendes pr. e-mail til DBF’s medlemmer og kan ses på ovennævnte link for tilmelding eller<br />
rekvireres på 33 18 46 43 (Inga Wagner) / iw@ida.dk<br />
Husk også DBFs website www.danskbetonforening.dk<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Beton</strong>forening<br />
www.danskbetonforening.dk
Afsender<br />
PortoService ApS<br />
Hjulmagervej 13<br />
9490 Pandrup<br />
Magasinpost<br />
B<br />
Returneres ved vedvarende adresseændring<br />
med oplysning om ny adresse<br />
ID 12889