download pdf: 5,6mb - Nordisk Konservatorforbund Danmark
download pdf: 5,6mb - Nordisk Konservatorforbund Danmark
download pdf: 5,6mb - Nordisk Konservatorforbund Danmark
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Forskningsperspektiver i<br />
konserveringsfaget<br />
Af Johanne Velling, Stud.scient.cons.<br />
Konservator Karin Vestergaard Kristiansen,<br />
ph.d.-studerende på Kulturarvens<br />
Forskerskole og ansat på<br />
Nationalmuseets Bevaringsafdeling,<br />
skriver i sit oplæg til Fuglsømødet<br />
2009: ”Konservatorfaget er relativt<br />
ungt og kan have svært ved at<br />
oparbejde den forskningsbaserede<br />
baggrund, de muligheder og det<br />
omdømme, der er forudsætning for<br />
at faget kan indgå ligeværdigt med<br />
andre kulturhistoriske forskningsområder<br />
i kappestriden om forskningsmidler.”<br />
Formålet med denne artikel<br />
er at give et indblik i de udfordringer<br />
og perspektiver, som knytter sig<br />
til konserveringsfaget set i forskningsmæssigt<br />
øjemed.<br />
Udgangspunktet<br />
I 2010 kan vi fejre tiåret for Konservatorskolen<br />
som højere udannelsesinstitution,<br />
og Konservatorskolen beskrives i dag som<br />
en forskningsbaseret uddannelsesinstitution.<br />
Som uddannelsesinstitution under<br />
Kulturministeriet (lov nr. 889 af 21.9.2000)<br />
skal Konservatorskolen på lige fod med<br />
andre universiteter leve op til kravet om<br />
”banebrydende forskning, der kan danne<br />
grundlag for en dynamisk udvikling i virksomhederne<br />
og samfundet” (jf. Regeringens<br />
Globaliseringsstrategi 2006). Konservatoruddannelsen<br />
følger i dag generelle<br />
tendenser på forskningsområdet, hvor der i<br />
høj grad er sat fokus på forskning, som kan<br />
indgå i et internationalt forskningsmiljø (jf.<br />
Universitetsloven LBK nr. 280 af 21.3.2006).<br />
Dette skal afspejle og fremme statens<br />
konkurrenceevne i en global sammenhæng<br />
(jf. regeringens Globaliseringsstrategi 2006).<br />
Et resultat af skolens akademisering muliggjorde<br />
i 2004, at skolen kunne indskrive to<br />
ph.d.-studerende. Ydermere trådte Konservatorskolens<br />
nye stillingsstruktur i kraft<br />
fra år 2003, hvilket blandt andet betød, at<br />
undervisernes forskningstid overgik fra 25%<br />
til 40%. Der vil endvidere efter en overgangsperiode<br />
blive stillet krav til undervisernes<br />
videnskabelige titler. Og netop for at<br />
efterleve de krav, der medfølger Konservatorskolens<br />
status som højere uddannelsesinstitution,<br />
er der i det sidste årti blevet<br />
oprettet nye fag og forskningsfelter. Der er<br />
blandt andet blevet rettet større opmærksomhed<br />
på, at konserveringsfagets udøvelse<br />
forudsætter en tværfaglig genstands- og<br />
materialeforståelse. Der ses en sideløbende<br />
tendens på institutionerne i kraft af, at de<br />
tværfaglige forskningsprojekter på museerne<br />
indebærer tværfaglige discipliner<br />
på det museologiske felt. Yderligere er<br />
Konservatorskolen pålagt at tydeliggøre de<br />
forskningsmæssige perspektiver i konserveringsfaget.<br />
Dette ses særligt ved, at der i<br />
2009 påbegyndtes en akkrediteringsproces<br />
for de kunstneriske uddannelser under<br />
Kulturministeriet (jf. Bologna-deklarationen<br />
fra 1999). Undervisernes aktiviteter<br />
og skolens forskningsstrategi forventes<br />
således at have en betydning for en generel<br />
professionalisering og udvikling i konserveringsfaget,<br />
og konservatorens reformulerede<br />
rolle forventes at skabe nye muligheder på<br />
kulturinstitutionerne – spørgsmålet er blot<br />
hvordan?<br />
Organisatoriske og strukturelle<br />
barrierer i konserveringsfaget<br />
Anerkendte forskningsaktiviteter kræver<br />
mange ressourcer og målrettethed af de<br />
enkelte institutioner. Derfor kan man i<br />
praksis indsnævre de institutioner, som<br />
definerer det danske forskningsmiljø på<br />
bevaringsområdet, til: Konservatorskolen,<br />
Statens Museum for Kunst (SMK) og<br />
Nationalmuseet (NM) samt i mindre grad<br />
Det Kongelige Bibliotek (KB) (jf. museernes<br />
forskningsberetninger). Hertil er det i øvrigt<br />
også relevant at tilføje Moesgård Museums<br />
Konserverings -og naturvidenskabelige<br />
afdeling, Konserveringscentret i Vejle<br />
særligt for deres samarbejde med Centre for<br />
Textile Research (Københavns Universitet)<br />
og Museernes Bevaringscenter i Skive med<br />
deres udvikling af plasmareduktionsanlæg<br />
for jernkonservering. Konserveringsfagets<br />
korte eksistens i forskningsfeltet betyder<br />
dog i praksis, at konservatorernes rolle<br />
stadig bærer byrden som teknisk disciplin,<br />
og kun i sjældne tilfælde har fået oparbejdet<br />
samme krav og stillingsstrukturer, som<br />
øvrige professioner på ABM-institutionerne.<br />
På den nuværende kulturscene får værkstederne<br />
ikke penge foræret til forskning,<br />
metodeudvikling etc. – statslige midler<br />
kræver argumentation, synliggørelse af<br />
opgaver og en formidling, som rækker ud<br />
over konserveringsfaget. Derfor skal et bevaringsværksted,<br />
som vil opstarte et forskningsprojekt<br />
have større mulighed for at<br />
gennemskue adgangen til finansieringen af<br />
et forskningsprojekt. En anden problematik<br />
er, at det simpelthen kan være vanskeligt for<br />
et bevaringscenter at opnå standarden for<br />
anerkendt forskning (ifølge den gældende<br />
danske lovgivning for forskning på ABMinstitutioner,<br />
lov nr. 224 af 27.3.1996) og<br />
derved opnå en større rækkevidde både nationalt<br />
og internationalt. Dette ville kunne<br />
løses ved et større samarbejde mellem<br />
bevaringscentre og –værksteder og de store<br />
ABM-institutioner (som Statens Museum<br />
for Kunst eller Nationalmuseet) såvel som<br />
Konservatorskolen og andre universiteter.<br />
Ved dette kan der skabes en synergi af<br />
vidensdeling, empirisk materiale og sparring<br />
af faciliteter og apparatur. I 2005 blev der<br />
gennemført en international forskningsevaluering<br />
af Nationalmuseets forskning fra<br />
1995-2004 (Evaluation of the research of<br />
the National Museum of Denmark 1995-<br />
2004), som netop bemærker vigtigheden af,<br />
at museet påtager sig et nationalt ansvar til<br />
at forske i et snævert felt som konservering:<br />
“The Panel finds that research carried out<br />
at the National Museum is vital for Danish<br />
research in humanities and conservation<br />
science on the whole, since the academic<br />
environments in these fields are small and<br />
few in Denmark.”<br />
Hvis konservatorer i højere grad skal kunne<br />
være med til at afklare genstandenes fysiske<br />
egenskaber og kompleksitet er det desuden<br />
også nødvendigt – i et bredere perspektiv<br />
– at ændre synet på bevaring og konservering,<br />
således at faget ikke kun anses som et<br />
selvstændigt felt eller en bestemt teknisk<br />
praksisform. Konservering bør således<br />
kunne ses i sammenhæng med hele det<br />
museologiske ansvar i form af indsamling,<br />
registrering, bevaring, forskning og<br />
formidling (jf. Museumsloven LBK nr. 1505<br />
10<br />
BULLETIN