Hele magasinet som pdf - Dansk Selskab for Patientsikkerhed
Hele magasinet som pdf - Dansk Selskab for Patientsikkerhed
Hele magasinet som pdf - Dansk Selskab for Patientsikkerhed
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Patientsikkerhed</strong><br />
magasin om patientsikkerhed udgivet af <strong>Dansk</strong> selskab <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong>, <strong>Dansk</strong> Sygeplejeråd og Læge<strong>for</strong>eningen – December 2011<br />
Velkommen til<br />
fremtidens<br />
patient<br />
Hillerød halverer<br />
hjertestop 21<br />
Badeværelset<br />
34<br />
<strong>for</strong>hindrer selvmord<br />
Her er patientsikkerhed<br />
en god <strong>for</strong>retning 41<br />
Rene og sunde hænder<br />
stopper smitte<br />
Lad os hjælpe med at sætte god håndhygiejne i system. Vi er en af de førende<br />
leverandører til sundhedssektoren og kan levere løsninger, der rækker fra plejesektorens<br />
hjemlige rammer til hjertekirurgernes effektive håndhygiejneprocedure.<br />
Kontakt os <strong>for</strong> mere in<strong>for</strong>mation: Tlf. 6471 2112 · www.plum.dk · www.spritmere.dk
Tillykke og tak <strong>for</strong> 10 år<br />
med reddede liv og<br />
bedre patientsikkerhed<br />
Stort tillykke til <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong><br />
med 10 år i patientsikkerhedens tjeneste og et<br />
varmt tak til dig, der yder en stor indsats hver<br />
dag på de danske sygehuse.<br />
TrygFonden smba (TryghedsGruppen smba), Lyngby Hovedgade 4, 2. sal, 2800 Kgs. Lyngby
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011 Velkommen | <br />
Indhold<br />
<strong>Patientsikkerhed</strong><br />
<strong>Patientsikkerhed</strong> – en fælles dagsorden 5<br />
I patientsikkerhed ligger chancen <strong>for</strong> et nyt medicinsk gennembrud 6<br />
Beth Lilja,<br />
Chef <strong>for</strong> sekretariatet<br />
i <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong><br />
<strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong><br />
Endnu mere<br />
patientsikkerhed<br />
de næste ti år<br />
K<br />
ære læser<br />
Velkommen til dette tema om patientsikkerhed,<br />
<strong>som</strong> udgives i samarbejde<br />
mellem Ugeskrift <strong>for</strong> Læger, Sygeplejersken<br />
og <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong>.<br />
Anledningen er, at <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong><br />
fejrer tiårsfødselsdag.<br />
Her præsenterer vi de seneste resultater<br />
og viser, hvor udviklingen er på vej hen. For<br />
bare ti år siden var patientsikkerhed et helt<br />
nyt begreb. Nu er det blevet noget, <strong>som</strong> hele<br />
sundhedsvæsenet arbejder med.<br />
Som artiklerne her i bladet viser, er vi nået<br />
langt. Tak <strong>for</strong> indsatsen til medarbejdere og<br />
ledere i sundhedsvæsenet. Vi har etableret et<br />
rigtigt godt grundlag <strong>for</strong> det videre arbejde, så<br />
vi kan skabe endnu mere patientsikkerhed de<br />
næste ti år. Jeg håber, at I finder inspiration<br />
og ideer på de følgende sider.<br />
Tak også til Læge<strong>for</strong>eningen og <strong>Dansk</strong><br />
Sygeplejeråd <strong>for</strong> samarbejdet, der har gjort<br />
denne udgivelse mulig.ne udgivelse mulig.<br />
Sundhedspersonale <strong>som</strong> patient og pårørende<br />
Læge Jannick Brennum: Patienten har krav på en tryg oplevelse 10<br />
Jordemor Kit Dynnes: 35 år gammelt tryksår giver stadig gener 11<br />
Sygeplejerske Trine Jensen: Stol lidt mere på patienterne 12<br />
Lægesekretær Elisabeth Dehn: Det var mig, der måtte samle trådene 13<br />
Data & evidens<br />
Forskeren, bogholderen og udvikleren 14<br />
Forskning skal se på patientsikkerhed, der lykkes 15<br />
Udvikleren versus <strong>for</strong>skeren 17<br />
Resultater fra patientsikkert sygehus<br />
Helt slut med ure og smykker på Næstved Sygehus 19<br />
Det er rart at se tallet vokse dag <strong>for</strong> dag 20<br />
Hillerød Hospital halverer antallet af hjertestopalarmer 21<br />
Internationale resultater<br />
<strong>Patientsikkerhed</strong> skaber overbevisende resultater 22<br />
Wales-hospital med 2.500 senge har næsten udryddet tryksår 24<br />
Patientinvolvering<br />
Patientmøder skaber sikkerhed 25<br />
Velkommen til fremtidens patient 28<br />
Patientinvolvering via it-teknologi 29<br />
Sikker Patient udvikler nye redskaber til patientinvolvering 30<br />
Dialog og samspil med patienten er i fokus 31<br />
Patientens præferencer ind i valget af behandling 31<br />
Fysiske rammer<br />
De bygger sikkerheden ind i de nye sygehuse 32<br />
Badeværelset <strong>for</strong>ebygger selvmord 34<br />
Ny teknologi<br />
Smart & sikkert 36<br />
<strong>Patientsikkerhed</strong> & økonomi<br />
Fremtidens sundhedsvæsen har ikke råd til fejl og spild 38<br />
Masser af patienter ligger unødigt i dyre hospitalssenge 40<br />
Her er patientsikkerhed en god <strong>for</strong>retning 41<br />
<strong>Patientsikkerhed</strong> – Velkommen<br />
til fremtidens patient<br />
Magasinet udgives i<br />
samarbejde mellem <strong>Dansk</strong><br />
<strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong>,<br />
<strong>Dansk</strong> Sygeplejeråd og<br />
Læge<strong>for</strong>eningen i anledning af<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong>s<br />
10 års jubilæum.<br />
Ansvarshavende redaktør:<br />
Beth Lilja<br />
I redaktionen:<br />
Torben Kitaj,<br />
Ugeskrift <strong>for</strong> Læger<br />
Susanne Bloch Kjeldsen,<br />
Sygeplejersken<br />
Charlotte Frendved, <strong>Dansk</strong><br />
<strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong><br />
Design og produktion:<br />
Læge<strong>for</strong>eningens Forlag<br />
Tryk: Color Print A/S, Vadum<br />
Forsidefoto: Jens Hasse/<br />
Chili foto & arkiv.<br />
Oplag: 105.600<br />
ISBN: 978-87-7891-221-3
Onc-11-009; december 2011
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011 LEDER | <br />
<strong>Patientsikkerhed</strong><br />
– en fælles dagsorden<br />
F<br />
or godt ti år siden viste en undersøgelse, at<br />
knap én ud af ti patienter, der var indlagt<br />
på danske sygehuse, blev skadet utilsigtet<br />
i et omfang, der i gennemsnit medførte<br />
syv ekstra dages indlæggelse. Den danske undersøgelse<br />
viste, at problemet havde samme omfang<br />
<strong>som</strong> i andre lande, hvilket senest er blevet bekræftet<br />
af en tilsvarende undersøgelse i Sverige.<br />
Undersøgelsen var den direkte anledning til,<br />
at <strong>Dansk</strong> Sygeplejeråd, Læge<strong>for</strong>eningen og Amtsråds<strong>for</strong>eningen<br />
var hovedarkitekterne bag dannelsen<br />
af <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> <strong>for</strong><br />
ti år siden. Sammen med en lang række af de øvrige<br />
hovedinteressenter i sundhedsvæsenet stod<br />
det klart <strong>for</strong> dem, at der var – og er – dels et problem,<br />
der skulle og skal løses, dels at løsningen<br />
langtfra handler om at påpege, hvad andre i sundhedsvæsenet<br />
bør gøre anderledes.<br />
Når Læge<strong>for</strong>eningen og <strong>Dansk</strong> Sygeplejeråd i<br />
dag har valgt at udgive dette magasin om patientsikkerhed<br />
sammen med <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong>,<br />
er det ud fra en grundlæggende<br />
erkendelse af, at kampen <strong>for</strong> et mere sikkert sundhedsvæsen<br />
kun vindes ved, at vi sammen løfter i<br />
flok. Og flokken er ikke kun alle de sundhedsprofessionelle,<br />
men også patienterne, kommunerne,<br />
regionerne og industrien.<br />
<strong>Patientsikkerhed</strong> er et fællesanliggende. En<br />
fælles dagsorden, <strong>som</strong> efter ti år står stærkt i det<br />
danske sundhedsvæsen. Det fejrer vi med dette<br />
magasin, der udsendes med Sygeplejersken og<br />
Ugeskrift <strong>for</strong> Læger i anledning af, at <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong><br />
<strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> runder de ti år.<br />
Samtidig står vi over <strong>for</strong> nye ud<strong>for</strong>dringer. Indtil<br />
<strong>for</strong> nylig har vi haft et sundhedsvæsen, der år<br />
efter år fik tildelt en stadig større andel af den<br />
økonomiske vækst. I de kommende år er der udsigt<br />
til lavere vækst og en befolkningsudvikling<br />
med flere patienter og færre hænder til at pleje og<br />
behandle. Samtidig kommer patienten med sine<br />
Sundhedsvæsenet<br />
er til<br />
<strong>for</strong> patienterne.<br />
Det skal i langt<br />
højere grad<br />
kunne ses og<br />
mærkes.<br />
Grete Christensen,<br />
<strong>for</strong>mand <strong>for</strong> <strong>Dansk</strong> Sygeplejeråd<br />
pårørende stadig mere i centrum. Sundhedsvæsenet<br />
er til <strong>for</strong> patienterne. Det skal i langt<br />
højere grad kunne ses og mærkes. Ikke kun <strong>for</strong>di<br />
det er det eneste rigtige, men <strong>for</strong>di den patient,<br />
der bliver lyttet til og selv tager stilling til behandlings-<br />
og plejetilbud, bliver både mere tilfreds og<br />
får en mere sikker behandling.<br />
Hver dag mødes flere tusind engagerede og vidende<br />
sundhedsprofessionelle med patienter på<br />
sygehusene, i praksis og i kommunerne. I mange<br />
af de kontakter og <strong>for</strong>løb skabes der ideer og tanker<br />
hos både de professionelle og patienterne, om<br />
hvordan det er muligt at gøre sundhedsvæsenet<br />
endnu bedre. For selvom patientsikkerhed er kommet<br />
højt på den sundhedspolitiske dagsorden i de<br />
seneste ti år, er der stadig mål, der skal nås, og fælles<br />
ud<strong>for</strong>dringer, der skal tages hånd om.<br />
Det gør vi kun ved <strong>for</strong>tsat sammen at gøre patientsikkerhed<br />
til et fællesanliggende <strong>for</strong> alle danskere.<br />
Læs mere om hvordan i dette magasin om patientsikkerhed.<br />
God læselyst!<br />
Mads Koch Hansen,<br />
<strong>for</strong>mand <strong>for</strong> Læge<strong>for</strong>eningen<br />
Ulla Astman,<br />
<strong>for</strong>mand <strong>for</strong> <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong><br />
<strong>Patientsikkerhed</strong>
| patientsikkerhed <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011<br />
I patientsikkerhed ligger<br />
chancen <strong>for</strong> et nyt<br />
medicinsk gennembrud<br />
For ti år siden blev begrebet patientsikkerhed introduceret i det danske sundhedsvæsen.<br />
Nu er det en moderne frontier of medicine.<br />
P<br />
otentialet er stort i <strong>for</strong>m af reddede liv,<br />
undgåede lidelser, sparet tid og mere rationel<br />
anvendelse af sundhedsvæsenets<br />
resurser. Da <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong><br />
blev etableret <strong>for</strong> ti år siden, var patientsikkerhed<br />
et nyt begreb. Nu er det grundfæstet,<br />
og det breder sig fra hospital<strong>som</strong>rådet til<br />
primærsektoren. Patienterne selv og de pårørende<br />
involveres i stigende grad, og på sygehusene arbejdes<br />
videre <strong>for</strong> at finde de bedste metoder til<br />
at fremme patientsikkerheden. En udvikling er i<br />
gang, og den rummer perspektiver <strong>for</strong> fremtiden.<br />
»Hvis man tænker på, hvor man virkelig kan<br />
hente noget i <strong>for</strong>m af bedre overlevelse og mindre<br />
sygelighed, så ligger potentialet i patientsikkerhed.<br />
Det svarer til, at man opfandt en kur <strong>for</strong> lungekræft,<br />
<strong>som</strong> der i Danmark hvert år er ca. 3.600<br />
mennesker, der dør af. Det er nogenlunde samme<br />
antal, <strong>som</strong> vi regner med dør på grund af skader,<br />
<strong>som</strong> kunne være undgået. Og når man medregner<br />
de lidelser, vi påfører patienterne, f.eks. tryksår og<br />
infektioner, så er det et meget større tal«, siger<br />
Christian von Plessen, overlæge ved Lungemedicinsk<br />
Afdeling og projektleder <strong>for</strong> Patientsikkert<br />
Sygehus på Hillerød Hospital.<br />
»Der<strong>for</strong> er det indlysende <strong>for</strong> en læge, der er<br />
optaget af at <strong>for</strong>bedre patienternes prognose og<br />
livskvalitet, at beskæftige sig med patientsikkerhed.<br />
Her ligger en af de moderne frontiers of medicine,<br />
hvor der virkelig venter et stort gennembrud.<br />
Hvis vi kan få styr på patientsikkerheden. Det<br />
Journalist<br />
Charlotte Frendved,<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong><br />
<strong>Patientsikkerhed</strong>, charlotte.<br />
frendved@regionh.dk<br />
foto<br />
Frank Ulstrup<br />
ville være lige til en nobelpris. Der er ikke ret<br />
mange steder inden <strong>for</strong> medicinen, hvor der ligger<br />
så stort et potentiale«, siger han.<br />
»Der er metoder inden <strong>for</strong> sikkerhed, <strong>som</strong> man<br />
kan lære f.eks. fra industrien. Bare tænk på medicinalindustrien,<br />
hvor man arbejder med en<br />
enormt høj pålidelighed. Derefter bruger vi lægemidlerne<br />
i vores sundhedsvæsen, hvor pålideligheden<br />
er meget lavere. Det er et paradoks, og det er<br />
noget, <strong>som</strong> vi egentlig ikke kan leve med«, siger<br />
Christian von Plessen.<br />
»Vi har ikke alle svarene. Vi arbejder med <strong>for</strong>bedringsmodellen,<br />
og vi bruger lokale data i afdelingen<br />
til at sikre fremdriften. Vi involverer patienterne.<br />
Udviklings- og <strong>for</strong>skningsmæssigt er<br />
det et enormt spændende felt«.<br />
Markante ændringer på kort tid<br />
Hillerød Hospital deltager sammen med sygehusene<br />
i Næstved, Kolding, Horsens og Thy-Mors i<br />
projektet Patientsikkert Sygehus, et stort demonstrationsprojekt,<br />
der gennemføres i samarbejde<br />
mellem TrygFonden, <strong>Dansk</strong>e Regioner og <strong>Dansk</strong><br />
<strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> i 2010-2012. Patientsikkert<br />
Sygehus har til <strong>for</strong>mål at vise, at det er muligt<br />
at skabe markante <strong>for</strong>bedringer i patientsikkerheden<br />
i løbet af kort tid. Projektet gennemgår<br />
en løbende ekstern evaluering, <strong>som</strong> varetages af<br />
COWI. Det er hensigten, at positive resultater fra<br />
Patientsikkert Sygehus spredes til hele landet.<br />
Centralt i projektet er arbejdet med <strong>for</strong>bed-
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011 patientsikkerhed | <br />
ringsmodellen, hvor ændringer i arbejdsgangene<br />
<strong>for</strong>egår først i det små og siden spredes. Projektet<br />
består af 12 pakker, <strong>som</strong> hver <strong>for</strong> sig i punkt<strong>for</strong>m<br />
beskriver pleje og behandling inden <strong>for</strong> et bestemt<br />
klinisk område.<br />
Lone Krogh Andersen er sygeplejerske på Kirurgisk<br />
Afdeling P4 på Hospitalsenheden Horsens,<br />
<strong>som</strong> også er med i Patientsikkert Sygehus. Hun<br />
blev introduceret <strong>for</strong> arbejdet med <strong>for</strong>bedringsmodellen<br />
og de kliniske pakker ved Patientsikkert<br />
Sygehus’ første læringsseminar i august 2010.<br />
»Det var frustrerende i starten. Vi kunne ikke se,<br />
hvordan vi skulle få tid. Vi var pressede, <strong>for</strong>di vi lige<br />
havde været igennem en sparerunde med væsentlig.<br />
nedskæring i personalet. Men da vi begyndte at<br />
arbejde med pakkerne, blev vi meget positivt overraskede<br />
over, hvad de havde af konsekvenser i vores<br />
daglige arbejde«, siger Lone Krogh Andersen<br />
»I sidste ende frigiver det tid, <strong>for</strong>di det giver<br />
mere struktur«, siger hun. Et eksempel er kateter à<br />
demeure-pakken, der indeholder to elementer. Dels<br />
skal det sikres, at der er en relevant indikation,<br />
når et blærekateter anlægges, og dels skal det dagligt<br />
vurderes, om der <strong>for</strong>tsat er indikation. Pakkens<br />
<strong>for</strong>mål er at begrænse antallet af kateterdage<br />
og dermed nedsætte risikoen <strong>for</strong>, at kateteret <strong>for</strong>årsager<br />
blærebetændelse. På Lone Krogh Andersens<br />
afdeling har arbejdet med pakken medført, at<br />
der er designet et særligt ark i den elektroniske<br />
patientjournal med plads til at registrere oplysninger,<br />
når patienten har blærekateter.<br />
»Nu har vi styr på det på en hel anden måde.<br />
Før lavede vi alle sammen hver vores lille kateterark,<br />
og der var tit usikkerhed om, hvornår og<br />
hvor<strong>for</strong> et kateter var lagt«, siger Lone Krogh Andersen.<br />
Samme erfaringer har afdelingen med de<br />
øvrige pakker. Der skal investeres tid i begyndelsen,<br />
men når der kommer mere system i arbejdsgangene,<br />
bliver der frigjort tid på længere sigt.<br />
Ti års erkendelsesrejse<br />
Chefsygeplejerske Ida Götke, Hospitalsenheden<br />
Vest i Region Midtjylland, har fulgt udviklingen<br />
Hvis man tænker på, hvor man virkelig kan hente noget<br />
i <strong>for</strong>m af bedre overlevelse og mindre sygelighed, så ligger<br />
potentialet i patientsikkerhed.<br />
Christian von Plessen, projektleder <strong>for</strong> Patientsikkert Sygehus på Hillerød Hospital
| patientsikkerhed <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011<br />
inden <strong>for</strong> patientsikkerhed fra begyndelsen. Hun<br />
var med til at planlægge den allerførste patientsikkerhedskonference<br />
i 2001.<br />
»De ti år, der er gået, har været en lang erkendelsesrejse.<br />
Der har udviklet sig en sikkerhedskultur<br />
og en opmærk<strong>som</strong>hed omkring patientsikkerhed.<br />
Det betyder f.eks. i øjeblikket i <strong>for</strong>bindelse<br />
med planlægningen af de nye sygehusbyggerier,<br />
at der er patientsikkerhedsansvarlige med inde<br />
tæt på byggeprocesserne«, siger Ida Götke. Blandt<br />
andet kampagnen Operation Life, 2007-2009, har<br />
været med til at udbrede bevidstheden om patientsikkerhed,<br />
mener hun.<br />
»Operation Life gav de sundhedsprofessionelle<br />
nogle nye redskaber, og der blev sat fokus<br />
på f.eks. det infektionshygiejniske område. Hygiejnesygeplejerskerne<br />
har gennem mange år <strong>for</strong>søgt<br />
at råbe sygehusverdenen op, men først da<br />
patientsikkerheden kom indover, begyndte det<br />
at gøre en <strong>for</strong>skel«, siger Ida Götke. Hun mener, at<br />
bevidstheden om patientsikkerhed er hjulpet<br />
godt på vej af rapporteringssystemet <strong>for</strong> utilsigtede<br />
hændelser.<br />
»I Danmark skete der det kloge – i modsætning<br />
til andre lande, vi sammenligner os med – at der<br />
blev lovgivet på området. Det er en ,skal‘-opgave<br />
at rapportere utilsigtede hændelser, at analysere<br />
dem og at drage læring af dem. Nu begynder også<br />
patienter og pårørende at rapportere, og jeg tror,<br />
at det vil virke <strong>som</strong> en god drivkraft <strong>for</strong> <strong>for</strong>tsatte<br />
<strong>for</strong>bedringer i fremtiden«, siger hun.<br />
I januar 2011 blev Patientombuddet etableret,<br />
og patienter og pårørende fik mulighed <strong>for</strong> at bidrage<br />
med rapporteringer af utilsigtede hændelser.<br />
Sundhedspersonale på sygehusene har siden<br />
2004 haft pligt til at rapportere til systemet, og i<br />
efteråret 2010 blev pligten udvidet til også at omfatte<br />
ansatte i primærsektoren, herunder almen<br />
praksis og det kommunale område.<br />
Primærsektoren er med<br />
<strong>Patientsikkerhed</strong> i tal<br />
– 13 pct. af de indlagte og 8 pct. af de ambulante patienter oplever, at der sker fejl i <strong>for</strong>bindelse<br />
med deres <strong>for</strong>løb, viste den landsdækkende undersøgelse af patientoplevelser, LUP,<br />
i 2010.<br />
– 8 pct. af patienter indlagt på danske sygehuse har en hospitalserhvervet infektion, viste<br />
landsprævalensundersøgelsen fra Statens Serum Institut i <strong>for</strong>året 2011.<br />
– Målinger med metoden Global Trigger Tool har vist, at der <strong>for</strong>ekommer ca. 60 patientskader<br />
pr. 1.000 sengedage. Det svarer til, at der sker en patientskade <strong>for</strong> hver fjerde indlæggelse.<br />
Det fremgår af opgørelser <strong>for</strong>etaget i projektet Patientsikkert Sygehus.<br />
– Ca. 9 pct. af alle patienter, der udskrives fra et dansk sygehus, har været udsat <strong>for</strong> en<br />
utilsigtet hændelse. Det viste man i en undersøgelse i 2001. Hver utilsigtet hændelse<br />
medførte i gennemsnit syv ekstra indlæggelsesdage.<br />
– En opgørelse i <strong>for</strong>bindelse med den norske patientsikkerhedskampagne »I trygge hender«<br />
viser, at 0,6 procent af indlagte patienter dør <strong>som</strong> følge af skader. Det er estimeret, at<br />
det svarer til 4.500 dødsfald årligt på landsplan.<br />
– Siden 2004 har sundhedspersoner haft pligt til at rapportere utilsigtede hændelser.<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong>s Database har modtaget et stigende antal rapporter år <strong>for</strong> år.<br />
I 2010 indkom der 34.418 rapporter.<br />
Det er<br />
vigtigt, at medarbejderne<br />
kan<br />
se en mening<br />
med systemet.<br />
Evy Ravn,<br />
faglig sygeplejeleder<br />
ved Hjemmeplejen Amager<br />
I primærsektoren er der nu konkrete <strong>for</strong>bedringer<br />
i gang på grundlag af de erfaringer, der kan uddrages<br />
af rapporterne, f.eks. ved Hjemmeplejen Amager<br />
i Københavns Kommune:<br />
»Vi er nu oppe på 550 indberetninger, og mindst<br />
80 pct. drejer sig om medicinområdet. Vi har bl.a.<br />
gennemført en hændelsesanalyse af, hvor<strong>for</strong> borgerne<br />
ikke får den rigtige medicin på det rette<br />
tidspunkt«, siger Evy Ravn, faglig sygeplejeleder<br />
ved Hjemmeplejen Amager. I <strong>for</strong>bindelse med lovens<br />
ikrafttræden har alle hjemmeplejens medarbejdere<br />
gennemgået et lokalt undervisningsprogram,<br />
og det har skabt en god stemning omkring<br />
den nye opgave.<br />
»Det er vigtigt, at medarbejderne kan se en mening<br />
med systemet, og det betyder meget, hvordan<br />
begreberne italesættes: Hvad er en utilsigtet hændelse?<br />
Hvilke konsekvenser kan den få <strong>for</strong> borgeren?<br />
Og hvor<strong>for</strong> skal den indberettes? Og så er det<br />
vigtigt, at medarbejderne ser, hvad der kommer ud<br />
af deres indberetninger. Hvis de bare rapporterer<br />
ud i den blå luft, kan det jo være lige meget. Der<strong>for</strong><br />
sender jeg hver måned en oversigt ud til alle, så de<br />
kan se, at deres indsats nytter«, siger Evy Ravn. På<br />
baggrund af hændelsesanalysen om medicin har<br />
hjemmeplejen udarbejdet en handlingsplan med<br />
22 konkrete tiltag, hvoraf de 20 har betydning <strong>for</strong><br />
personalets hverdag på arbejde.<br />
»En særlig ud<strong>for</strong>dring er de hændelser, der går<br />
på tværs af sektorerne, f.eks. ved indlæggelse på<br />
eller udskrivelse fra hospital. Her er det vigtigt, at<br />
der nedsættes nogle faste <strong>for</strong>a på tværs af kommune<br />
og region, og de relevante ledere skal sidde<br />
med om bordet. Ellers nytter det ikke noget«, siger<br />
Evy Ravn.<br />
Fokus på økonomien<br />
De seneste år er der kommet ekstra meget fokus<br />
på økonomien i sundhedsvæsenet. Resurserne er<br />
begrænsede, men udgiftspresset øges pga. nye behandlingsmuligheder<br />
og større ældreårgange.<br />
»De første år med patientsikkerhed har været<br />
præget af, at det var et nyt spændende område. <strong>Patientsikkerhed</strong><br />
blev set <strong>som</strong> et ultimativt krav.<br />
Men vi lever i strenge tider økonomisk, og i frem-
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011 patientsikkerhed | <br />
Indsendte rapporter<br />
40.000<br />
35.000<br />
30.000<br />
25.000<br />
20.000<br />
15.000<br />
10.000<br />
5.000<br />
0<br />
2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Utilsigtede hændelser indsendt til Sundhedsstyrelsen i årene 2004-2010.<br />
tiden vil man også skulle ud og lave en business-case på, hvor og<br />
hvordan det bedst kan betale sig at gøre noget ved det«, siger<br />
Paul Bartels. Han har været leder af Det Nationale Indikatorprojekt,<br />
NIP, siden det startede i 1999. Tidligere i år fik han ansvar<br />
<strong>for</strong> Regionernes Kliniske Kvalitetsudviklingsprogram, der<br />
<strong>for</strong>uden NIP omfatter de landsdækkende kliniske databaser.<br />
De kliniske databaser er oprindeligt oprettet <strong>for</strong> at understøtte<br />
<strong>for</strong>skning i sygdom<strong>som</strong>råderne. Paul Bartels’ opgave er at<br />
sikre, at databaserne i fremtiden kan bruges også i kvalitetsudvikling.<br />
Han mener, at det – også af hensyn til økonomien – bliver<br />
mere og mere nødvendigt med effektmål, der viser, om konkrete<br />
<strong>for</strong>bedringsinitiativer giver resultater.<br />
Det, patientsikkerhed har bibragt os de<br />
sidste ti år, er en større <strong>for</strong>ståelse af, hvad<br />
organisation og ledelse og hvad det fysiske<br />
arbejdsmiljø betyder <strong>for</strong> kerneydelsen.<br />
Paul Bartels, leder af Det Nationale Indikatorprojekt, NIP<br />
»Vi opprioriterer kvalitetsdelen af de kliniske databaser og<br />
inkluderer målinger, <strong>som</strong> illustrerer aspekter af patientsikkerhed.<br />
Det er f.eks. først nu, at vi er ved at få et infektionsregistreringssystem<br />
op at stå«, siger Paul Bartels.<br />
Han håber, at grænsen mellem kvalitet og patientsikkerhed<br />
i de kommende år vil udviskes mere og mere, og han nævner<br />
projektet Patientsikkert Sygehus <strong>som</strong> eksempel på, at de to ting<br />
smelter sammen.<br />
»Det, patientsikkerhed har bibragt os de sidste ti år, er en<br />
større <strong>for</strong>ståelse af, hvad organisation og ledelse og hvad det fysiske<br />
arbejdsmiljø betyder <strong>for</strong> kerneydelsen. Hvis de aspekter<br />
ikke er med, så kan du have nok så mange kliniske retningslinjer.<br />
Det hjælper ikke. Den opfattelse bør brede sig til al <strong>for</strong>ståelse<br />
af kvalitet og i øvrigt også påvirke den måde, vi akkrediterer<br />
År<br />
på«, siger Paul Bartels med henvisning til blandt andet Den<br />
<strong>Dansk</strong>e Kvalitetsmodel, DDKM. Det er et nationalt og tværgående<br />
kvalitetsudviklingssystem, der blev sat i værk i 2009.<br />
Fra 80 til 100 pct.<br />
DDKM bygger på akkreditering, hvor udgangspunktet er et sæt<br />
standarder <strong>for</strong> god kvalitet. Ved regelmæssige surveys gennemgås<br />
hospitalets arbejdsgange, og Akkrediteringsnævnet tager<br />
derefter stilling til, om hospitalet kan opnå status <strong>som</strong> akkrediteret.<br />
Formand <strong>for</strong> Akkrediteringsnævnet er Jesper Poulsen, ledende<br />
overlæge ved Anæstesi-operation-intensiv Afdeling I på<br />
Gentofte Hospital:<br />
»Akkreditering går ud på at tjekke, at der er systematik i<br />
kvaliteten, og der<strong>for</strong> falder det godt i tråd med patientsikkerhed«,<br />
siger Jesper Poulsen. Han mener, at organiseringen af hospitalerne<br />
har meget stor betydning <strong>for</strong> patientsikkerheden:<br />
»En leder af en stor intensivafdeling i USA blev spurgt, hvor<br />
han helst ville indlægges, hvis han selv blev syg. Skulle det være<br />
på et hospital, der havde de sidste nye skannere og andre faciliteter<br />
og de højest uddannede specialister? Han svarede, at det<br />
betød ikke så meget. Han ville helst indlægges på det hospital,<br />
der var bedst organiseret. Dermed mente han, at han ville indlægges<br />
et sted, hvor det ikke var 80 pct. af operationspatienterne,<br />
der fik optimal smertebehandling bagefter, men 100 pct.<br />
Hvor alle på hjertestopholdet havde været på kursus og lært at<br />
arbejde i team, sådan at de ikke tumlede rundt <strong>som</strong> fluer i en<br />
flaske. Hvor man ikke risikerede at få to doser blod<strong>for</strong>tyndende<br />
medicin, <strong>for</strong>di der ved en fejl blev ordineret dobbelt i to <strong>for</strong>skellige<br />
systemer«, siger Jesper Poulsen.<br />
Kvalitetsarbejde bliver kritiseret <strong>for</strong> at spilde tid på, at personalet<br />
skal udfylde skemaer og afkrydse tjeklister. Men Jesper<br />
Poulsen mener, at spildet skal findes helt andre steder:<br />
»Spild er, når en nyopereret hoftepatient falder på gangen,<br />
<strong>for</strong>di der ligger ting og flyder, og brækker hoften igen. Eller når<br />
man samler et stort hold af speciallæger og højtuddannede sygeplejersker<br />
f.eks. til en akut patient, og så er der en enkelt<br />
medarbejder, der ikke arbejder sammen med resten af teamet,<br />
så det hele går op i hat og briller. Det er usømmelig omgang med<br />
resurserne«, siger Jesper Poulsen.
10 | Sundhedspersonale <strong>som</strong> patient og pårørende <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011<br />
Læge Jannick Brennum:<br />
Patienten har krav på<br />
en tryg oplevelse<br />
F<br />
or ti år siden blev læge Jannick Breum opereret<br />
i foden. Om det var kræft eller noget<br />
betændelse, var usikkert, og rent faktisk<br />
fik han aldrig besked. Der indtraf nemlig<br />
en utilsigtet hændelse, eller rettere to.<br />
»Noget af det første, jeg hørte, var kirurgen, der<br />
brokkede sig over sine instrumenter«, husker<br />
han.<br />
»Han kunne næsten ikke se noget, <strong>for</strong>di optikken<br />
i skopet var dårlig, og det instrument, han<br />
skulle fjerne noget af knoglen med, var sløvt«.<br />
Jannick Brennum overvejede at sige noget,<br />
men tav, og operationen gik i gang. Den <strong>for</strong>egik i<br />
lokalbedøvelse, så han kunne følge med på kirurgens<br />
skærm, ikke uden en vis lægelig fascination.<br />
Indtil han hørte et nyt udbrud fra kirurgen: »Nej!<br />
Ikke i vasken!«<br />
Under operationen var der skiftet personale,<br />
og den nye sygeplejerske havde smidt det væv ud,<br />
der skulle have været til analyse. Men det måtte<br />
Jannick Brennum selv regne ud.<br />
»Alle var lidt pinligt berørte, og ingen sagde<br />
noget. Jeg kom hjem, og jeg tror, at jeg lige så stille<br />
<strong>for</strong>trængte, hvad der var sket«.<br />
I dag synes han nok, han burde have haft en<br />
<strong>for</strong>klaring og en undskyldning. »Samtidig burde<br />
man have stillet en handlingsplan op: Når det her<br />
nu ikke lykkedes, hvad gør vi så?«<br />
At vævet røg i vasken, var selvfølgelig en utilsigtet<br />
hændelse. Men det var kirurgens brokkerier<br />
Jannick Brennum fik aldrig at vide, om han var blevet<br />
opereret <strong>for</strong> kræft eller noget godartet. Vævsprøverne<br />
blev smidt ud ved en fejltagelse.<br />
Journalist<br />
Kirsten Bjørnsson,<br />
kirsten.b.journalistik<br />
@gmail.com<br />
Foto<br />
Frank Ulstrup<br />
også, mener Jannick Brennum, der i dag selv leder<br />
en kirurgisk afdeling. Patienterne har krav på<br />
både kvalitet og en tryg oplevelse.<br />
»Hvis vi skal undgå utilsigtede hændelser, er<br />
systemløsninger, tjeklister, timeout osv. en del af<br />
det. Omvendt kan systemerne have den risiko, at<br />
vi <strong>som</strong> personale får sværere og sværere ved at<br />
holde fokus på, at det er et menneske, vi har at<br />
gøre med.<br />
Der<strong>for</strong> har jeg indført begrebet den højt specialiserede<br />
landsbylæge i min afdeling. Vi skal<br />
have landsbylægens medmenneskelighed og<br />
kendskab til patienterne, men på et højt specialiseret<br />
niveau«.<br />
Jannick Brennum har gode <strong>for</strong>ventninger til<br />
det nye klagesystem med patientombud og dialogsamtaler,<br />
noget hans afdeling allerede praktiserer.<br />
»Jeg tror på, at vi kan inddrage patienterne i at<br />
gøre behandlingen mere sikker. Jo bedre vi in<strong>for</strong>merer<br />
om, hvad standard<strong>for</strong>løbet er, og hvad de<br />
kan <strong>for</strong>vente, jo bedre kan de hjælpe os med at<br />
kontrollere, at det rent faktisk sker«.
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011 Sundhedspersonale <strong>som</strong> patient og pårørende | 11<br />
Jordemor Kit Dynnes:<br />
35 år<br />
gammelt tryksår<br />
giver stadig gener<br />
Seksten år gammel fik Kit Dynnes et tryksår under<br />
en indlæggelse, <strong>for</strong>di ingen tog hendes klage over<br />
smerterne alvorligt.<br />
D<br />
a Kit Dynnes var 16 år, kom hun ud <strong>for</strong> et<br />
trafikuheld og blev indlagt en sen aften<br />
med <strong>for</strong>skellige brud. Det kostede en langvarig<br />
indlæggelse og en helt unødvendig<br />
skade, <strong>som</strong> stadig generer hende: et tryksår, <strong>som</strong><br />
hun meget hurtigt fik på hælen.<br />
Hun havde brækket højre lårben, <strong>som</strong> var lagt<br />
i stræk, mens venstre ben var sat sammen efter et<br />
åbent skinnebensbrud og lå i en skinne. Allerede<br />
første dag klagede hun over meget ondt i det venstre<br />
ben. Men der gik et døgns tid, før der var nogen,<br />
der besluttede at se nærmere på det.<br />
»Da de tager benet ud af skinnen, har jeg to sår,<br />
et på hælen og et på ankelknoen. To sorte plamager.<br />
Det på hælen er stort <strong>som</strong> en tikrone«, husker<br />
hun.<br />
»Såret på knoen blev til et pænt ar. Men det under<br />
hælen er blevet til noget, der i dag ligner en<br />
stor ligtorn med en spids af hård hud, der trykker<br />
ind mod hælbenet«.<br />
Det er mange år siden, men oplevelsen af ikke<br />
at blive lyttet til står stadig stærkt <strong>for</strong> Kit Dynnes.<br />
Journalist<br />
Kirsten Bjørnsson,<br />
kirsten.b.journalistik<br />
@gmail.com<br />
Foto<br />
Frank Ulstrup<br />
»Jeg havde jo i <strong>for</strong>vejen et lårbensbrud, og selv<br />
om jeg klagede over smerter i hælen blev det ikke<br />
taget alvorligt. De sagde, at det var <strong>for</strong>di, jeg havde<br />
slået mit ben. Det var slaget, der gjorde ondt. Selv<br />
min mor påtog sig at <strong>for</strong>tælle, at det var noget, jeg<br />
måtte acceptere«.<br />
Kit Dynnes har egentlig aldrig tænkt på det,<br />
hun oplevede, <strong>som</strong> sjusk eller dårlig pleje, selv om<br />
man i dag ville kalde det en utilsigtet hændelse.<br />
»Det var et uheld. Det skete. Men mere overordnet<br />
handler det vel om, at man ikke skal kategorisere<br />
folk.<br />
Jeg var jo ung, en pige på 16 år, og en ung pige<br />
får ikke tryksår. Hvis jeg havde været 80 år, havde<br />
de nok været mere opmærk<strong>som</strong>me. Hvis jeg havde<br />
været voksen, var jeg måske også blevet hørt mere.<br />
De så mig <strong>som</strong> en 16-årig, der ikke kunne acceptere,<br />
at hun havde ondt«.<br />
Ikke kategorisere. Ikke sætte i bås. Det er vigtigt<br />
at huske i en tid, hvor regimer og tjeklister<br />
bliver indført <strong>for</strong> at <strong>for</strong>hindre, at der sker noget<br />
utilsigtet, tænker Kit Dynnes.<br />
»Jeg oplever det selv: Man har den og den kategori,<br />
og så ved man, at det og det skal ske. Og<br />
<strong>som</strong>me tider sker der så pludselig noget helt andet.<br />
Men på den anden side er kategorierne jo også<br />
det, der gør os dygtige til at ramme præcist, når vi<br />
står i en akut situation. Man ser efter 1, 2, 3 og 4, og<br />
så har man indkredset problemet«.
12 | Sundhedspersonale <strong>som</strong> patient og pårørende <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011<br />
Sygeplejerske Trine Jensen:<br />
Stol lidt mere<br />
på patienterne<br />
Efter halvandet år med store smerter og en computertomografi<br />
(CT), der viste en knækket skrue i ryggen, blev<br />
Trine Jensen stadig afvist af lægerne, der havde opereret<br />
hende.<br />
F<br />
or fire år siden blev sygeplejerske Trine<br />
Jensen kørt ned og brækkede ryggen. Hun<br />
fik en rygstabiliserende operation, men<br />
blev ved med at have meget ondt, og der<br />
var flere symptomer, hun ikke <strong>for</strong>stod. Der var<br />
små knæklyde, og ryggen var flad om morgenen,<br />
men hævede i løbet af dagen.<br />
»Jeg var sikker på, at noget var helt galt, og efter<br />
halvandet år blev jeg omsider sendt til CT«, <strong>for</strong>tæller<br />
hun.<br />
»Men alt så fint ud, fik jeg at vide«.<br />
Det slog hun sig til tåls med, men da hun nogen<br />
tid efter, i en helt anden <strong>for</strong>bindelse, <strong>for</strong>talte<br />
en reumatolog om problemerne, tilbød han at se<br />
på skanningen sammen med hende.<br />
»Der sidder vi så og ser billederne komme op<br />
på skærmen og kan se, at en skrue i en af ryghvirvlerne<br />
er i to dele. Der er også noget sort på billedet,<br />
hvor man kan se, at knoglen er væk«, husker Trine<br />
Jensen.<br />
Hun ringede igen til afdelingen, men blev afvist.<br />
Overlægen sad selv med billederne, og der var<br />
Journalist<br />
Kirsten Bjørnsson,<br />
kirsten.b.journalistik<br />
@gmail.com<br />
Foto<br />
Frank Ulstrup<br />
intet i vejen. Det var en banal belysningsfejl. Men<br />
han tilbød ikke en ny skanning, faktisk endte han<br />
med at smække røret på, og der skete først noget,<br />
da reumatologen aflagde besøg hos ortopædkirurgerne<br />
og bad dem finde billederne frem.<br />
»Først da erkender man, at skruen er i to dele,<br />
og at hvirvlen er udhulet«.<br />
Trine Jensen fik tilbudt en reoperation, men<br />
valgte at få den udført på et andet sygehus. Det gik<br />
godt.<br />
»Men <strong>for</strong>løbet har givet mig en mistillid, <strong>som</strong><br />
jeg også vil have med mig over <strong>for</strong> de sundhedspersoner,<br />
jeg møder senere i mit liv. Og det er jo<br />
egentlig ikke hensigtsmæssigt«.<br />
For Trine Jensen har det været tankevækkende<br />
at opleve den magtesløshed, man har <strong>som</strong> patient.<br />
»Almindelige mennesker har <strong>for</strong>ståelse <strong>for</strong>, at<br />
der kan ske fejl. Men det er måden, de bliver håndteret<br />
på! Fagpersoner bør stole lidt mere på, hvad<br />
patienterne <strong>for</strong>tæller, at de oplever«.<br />
Ved at insistere på egen ufejlbarlighed gik ortopædkirurgerne<br />
også glip af en mulighed <strong>for</strong> at<br />
<strong>for</strong>bedre behandlingen, tilføjer Trine Jensen.<br />
»Det er jo ikke sikkert, at fejlen var lægens<br />
skyld. Måske skyldtes den skruernes kvalitet, så<br />
de skulle vælge et andet fabrikat eller indberette<br />
hændelsen til firmaet.<br />
Eller de skulle gennemgå deres procedurer <strong>for</strong><br />
prøvesvar og f.eks. sikre, at de selv så på billederne,<br />
før de gik ind til patienten. I stedet <strong>for</strong> at nøjes<br />
med radiografens beskrivelse«.
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011 Sundhedspersonale <strong>som</strong> patient og pårørende | 13<br />
Lægesekretær Elisabeth Dehn:<br />
Det var mig,<br />
der måtte samle trådene<br />
Elisabeth Dehns ægtefælle var igennem et<br />
langt <strong>for</strong>løb med diabetes, blodsygdom,<br />
hjertekirurgi, nyresvigt og blødningstendens.<br />
De <strong>for</strong>skellige specialer overlod det til hende<br />
<strong>som</strong> pårørende at koordinere.<br />
S<br />
elv om hun til daglig arbejder med patientsikkerhed,<br />
og selv om hun har mange års erfaring <strong>som</strong> ledende<br />
lægesekretær, følte Elisabeth Dehn sig ofte rådvild<br />
og desperat i <strong>for</strong>bindelse med sin mands alvorlige<br />
og komplicerede sygdoms<strong>for</strong>løb. De <strong>for</strong>skellige afdelinger talte<br />
ikke sammen. De gav modstridende oplysninger, og hun vidste<br />
ikke, hvor hun skulle henvende sig.<br />
Terje Dehn havde mangeårig sukkersyge og myelofibrose, og<br />
i de senere år kom en hjertelidelse til. Han fik pacemaker og<br />
gennemgik siden en stor hjerteoperation:<br />
»På hjertemedicinsk afdeling havde vi fået at vide, at min<br />
mand var nødt til at få skiftet aortaklappen, og at operationen<br />
efterhånden var et rutineindgreb, hvor han ville være hjemme<br />
igen i løbet af en uge. Han blev indlagt uden <strong>for</strong>udgående samtale<br />
hos kirurgerne. Kl. 16.30 om eftermiddagen inden operationen<br />
havde vi <strong>for</strong> første gang en samtale med hjertekirurgen. Han sad<br />
og bladrede i journalen og oplyste os om, at det var en farlig operation<br />
<strong>for</strong> Terje, og at der var stor risiko <strong>for</strong>, at han ville blive dialysepatient<br />
bagefter. Det havde vi jo ikke nogen rimelig chance<br />
<strong>for</strong> at tage stilling til så sent i <strong>for</strong>løbet«, <strong>for</strong>tæller Elisabeth Dehn.<br />
Hun er stadig i tvivl om, hvorvidt de traf den rigtige beslutning.<br />
Hendes mand blev opereret, og kirurgen fik ret. Operationen<br />
medførte nyresvigt og behov <strong>for</strong> dialysebehandling. Efter<strong>for</strong>løbet<br />
blev også kompliceret af blødningstendens, tryksår og infektioner.<br />
Men af de mange afdelinger, <strong>som</strong> hendes mand var<br />
indlagt på, var der ikke én, hvor Elisabeth Dehn følte, at hun<br />
kunne henvende sig, når nye problemer stødte til.<br />
»En dag havde han revet sig på armen og fået et sår, <strong>som</strong> blev<br />
ved med at bløde. Vi tog på skadestuen og sad der hele natten,<br />
men da vi kom hjem, blødte såret stadig. Næste dag tog jeg ham<br />
med ud på det ambulatorium, hvor han var patient på grund af<br />
sin hjertelidelse. Det endte med, at de var nødt til at tage os ind.<br />
Lægen stoppede den blod<strong>for</strong>tyndende behandling. Men såret<br />
blødte stadig. Han stod der og dryppede blod på gulvet. Lægen<br />
<strong>for</strong>eslog, at vi kunne tage på skadestuen. Men så sagde jeg, at det<br />
gør jeg bare ikke igen! Så ringede hun op på afdelingen og fik en<br />
sygeplejerske til at lægge en komprimerende <strong>for</strong>binding. Hun<br />
kunne godt se, at nu kunne jeg ikke mere«.<br />
Hver gang hendes mand blev indlagt på ny, medbragte Elisabeth<br />
Dehn en liste, hun havde skrevet, med de vigtigste punkter<br />
i patient<strong>for</strong>løbet.<br />
»Men ingen var interesserede i den samlede sygehistorie –<br />
eller også var den ikke til at overskue. Alle ser kun den lille bid,<br />
<strong>som</strong> de selv er specialister i. Jeg er ikke i tvivl om, at en konference<br />
på tværs af specialerne og hospitalerne kunne have gjort<br />
en væsentlig <strong>for</strong>skel. Men i stedet var det mig, der måtte samle<br />
trådene«, siger Elisabeth Dehn.<br />
Først da hun var tæt på at give op, lykkedes det at få en aftale<br />
om, at nyreafdelingen skulle være det primære sted, hvor<br />
de altid kunne henvende sig. I <strong>for</strong>året 2011 mistede hun sin<br />
mand. Han døde under en indlæggelse på grund af sepsis.<br />
Journalist Charlotte Frendved, charlotte.frendved@regionh.dk<br />
Foto Frank Ulstrup
14 | data & Evidens <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011<br />
Forskeren, bogholderen<br />
og udvikleren<br />
Inden <strong>for</strong> sundhedsvæsenet findes der tre <strong>for</strong>skellige arketyper, når det gælder brug af tal og<br />
data. Man kunne kalde dem målekunstens tre ansigter. Forskeren, bogholderen og<br />
udvikleren har hvert deres syn på kunsten at måle.<br />
Forskeren<br />
Forskeren anerkender kun nødigt andre veje til viden<br />
end den randomiserede, kontrollerede, dobbeltblindede<br />
undersøgelse. Forskeren tager sig til hovedet,<br />
når politikere og offentlighed skændes om,<br />
hvorvidt den ene eller den anden re<strong>for</strong>m er bedst.<br />
»Find dog ud af det«, siger <strong>for</strong>skeren, »lav et <strong>for</strong>søg«, et<br />
randomiseret, kontrolleret, dobbeltblindet <strong>for</strong>søg.<br />
Først da kender vi sandheden og kan vælge den rette<br />
løsning. Indtil da, er det bedst slet ikke at gøre noget.<br />
Forskeren lever af at afkræfte hypoteser, nulhypoteser<br />
vel at mærke. Nulhypotesen er, at der<br />
ingen <strong>for</strong>skel er mellem den nye og den gamle behandling.<br />
Kun når <strong>for</strong>søg gentagne gange har vist<br />
med tilpas lav sandsynlighed, at der ingen <strong>for</strong>skel<br />
findes, tror <strong>for</strong>skeren, at der er en <strong>for</strong>skel. Ikke underligt,<br />
at nogle <strong>for</strong>skere føler sig mis<strong>for</strong>stået.<br />
Overlæge<br />
Jacob Anhøj, <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong><br />
<strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong>,<br />
jacob.anhoej@regionh.dk<br />
og<br />
chefkonsulent<br />
Jonas Egebart, <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong><br />
<strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong>, jonas.<br />
egebart@regionh.dk<br />
Illustrationer<br />
Lars Andersen<br />
Egentlig lever <strong>for</strong>skeren, lige<strong>som</strong> udvikleren i<br />
øvrigt, af tro. Beviser i matematisk <strong>for</strong>stand findes<br />
ikke i lægevidenskaben. Men når p-værdien er tilpas<br />
lav, tror <strong>for</strong>skeren, at der er en <strong>for</strong>skel. Og denne<br />
tro berettiger til handling.<br />
Forskeren hader udviklere og bogholdere. Udvikleren<br />
med sin til dumhed grænsende naive tro<br />
på, at hvis blot vi prøver os frem, finder vi en løsning.<br />
Er medicinens historie ikke fyldt med eksempler<br />
på ulykker skabt ved netop denne fremgangsmåde?<br />
Og bogholderen med sine <strong>for</strong>styrrende krav<br />
om tidskrævende og ligegyldige registreringer af<br />
overflødige data til latterlige og totalt uvidenskabelige<br />
benchmarkingrapporter og stjernesystemer,<br />
<strong>som</strong> kun har til <strong>for</strong>mål at tilfredsstille levebrødspolitikere<br />
og <strong>for</strong>virre befolkningen.<br />
Bogholderen<br />
Bogholderen elsker data. Data, <strong>som</strong> er korrekt<br />
sammentalt og opstillet, giver orden og overblik.<br />
Bogholderen lever af at besvare spørgsmål <strong>som</strong><br />
f.eks. »hvordan klarer vi os sammenlignet med de<br />
andre/standarden/landsgennemsnittet/sidste år/<br />
samme kvartal sidste år/osv.?« Bogholderen er glad,<br />
når vores tal er bedre end de andres/standarden/<br />
landsgennemsnittet/sidste år/samme kvartal sidste<br />
år/osv.<br />
Bogholderen ved, at når man har to tal, er det<br />
ene større end det andet, og hvis større er bedst, så<br />
er det godt, ellers er det skidt. Der er ingen grund<br />
til at <strong>for</strong>plumre budskabet med snedigt udregnede<br />
p-værdier, sikkerhedsgrænser og andet nymodens<br />
pjat. Hvis du skylder mig 100 kroner, er jeg da bedøvende<br />
ligeglad med, om det er statistisk signifikant<br />
<strong>for</strong>skelligt fra de 50 kroner, <strong>som</strong> jeg skylder<br />
dig. Lad os nu bare få gjort regnskabet op.<br />
Bogholderen hader <strong>for</strong>skere og udviklere. Den
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011 data & evidens | 15<br />
arrogante <strong>for</strong>sker med sine »fine« statistiske metoder, der kun har<br />
til <strong>for</strong>mål at sløre virkeligheden. Og udvikleren, der hele tiden laver<br />
om på tingene, så tallene ikke længere kan sammenlignes, og<br />
der skal bruges mange kræfter i årsrapporten på at <strong>for</strong>klare, hvor<strong>for</strong><br />
vores tal nu ikke kan sammenlignes med de andres/standarden/landsgennemsnittet/sidste<br />
år/samme kvartal sidste år/osv.<br />
Udvikleren<br />
Udvikleren lever i nuet, og hver dag er bedre end i går. Udvikleren<br />
lever af at omsætte viden til handling. Viden, <strong>som</strong> udvikleren<br />
skaffer sig fra mange kilder: <strong>for</strong>skerens resultater, andre udvikleres<br />
erfaringer, bogholdernes årsrapporter; og mangler der viden<br />
på et område, prøver vi os bare frem. Udvikleren lægger skinnerne,<br />
mens toget kører.<br />
Udvikleren er indigneret på patienternes vegne over, at ny viden<br />
ikke straks omsættes i handlinger og strukturer, <strong>som</strong> sikrer<br />
100% målopfyldelse. Udvikleren er mere optaget af »hvordan?«<br />
end af »hvad?«. Hvordan skal vi indrette vores afdeling og vores<br />
arbejdsgange, så alle patienter får den bedste behandling? Spørgsmålet<br />
om, hvad den bedste behandling består i, overlader udvikleren<br />
til andre at besvare.<br />
Udvikleren drives af data, data til <strong>for</strong>bedringer vel at mærke.<br />
Her er hverken tale om store randomiserede stikprøver eller data<br />
til årsrapporter og stjernesystemer. Udvikleren måler, hvordan<br />
det fra dag til dag går med de data, der nu en gang er tilgængelige.<br />
Ofte tæller udvikleren ikke længere end til fem: hvis blot én ud af<br />
fem patienter ikke har fået den rigtige behandling, er det ikke<br />
godt nok, og så er der egentlig ikke grund til at tælle længere.<br />
Udvikleren har et veludviklet had-kærligheds-<strong>for</strong>hold til <strong>for</strong>skere<br />
og bogholdere. Forskeren skaber på den ene<br />
side den nødvendige viden til gavn <strong>for</strong> patienterne,<br />
men stjæler på den anden side med<br />
sin dyre lang<strong>som</strong>melighed resurser fra<br />
udvikleren; og så må udvikleren finde<br />
sig i <strong>for</strong>skerens nedladende bemærkninger<br />
om udviklerens usømmelige<br />
omgang med data. Bogholderen med<br />
sine rapporter, <strong>som</strong> år efter år dokumenterer<br />
utilfredsstillende kvalitet, har<br />
sin nødvendige plads i organisationen,<br />
men <strong>for</strong>står jo slet ikke, at der er levende<br />
mennesker bag tallene, <strong>som</strong> i øvrigt<br />
præsenteres helt <strong>for</strong>kert i ulæselige tabelværker.<br />
Kilde: Solberg LI, Mosser G, McDonald S. The<br />
three faces of per<strong>for</strong>mance measurement:<br />
improvement, accountability, and research.<br />
Jt Comm J Qual Improv 1997;23:135-47.<br />
Forskning skal se på patientsikkerhed, der lykkes<br />
Mange utilsigtede hændelser ender godt. Ny <strong>for</strong>skning vil vise hvor<strong>for</strong>.<br />
»Det er vigtigt at <strong>for</strong>stå, hvor<strong>for</strong> ting lykkes. Og at blive bedre til<br />
at få dem til at lykkes«. Det siger Erik Hollnagel, professor ved<br />
Syddansk Universitet og en af de <strong>for</strong>skere, der står i spidsen <strong>for</strong><br />
Forskningsinitiativet <strong>for</strong> Kvalitet i Sundhedsvæsenet. Initiativet<br />
er et samarbejde mellem Region Syddanmark, Center <strong>for</strong><br />
Kvalitet og Syddansk Universitet. Formålet med initiativet er at<br />
styrke en praksisnær og teoretisk <strong>for</strong>skning i kvalitet, patientsikkerhed<br />
og risikostyring.<br />
Erik Hollnagel har bred erfaring med risiko- og sikkerhedsarbejde<br />
i industrien, f.eks. vedrørende fly, kraftværker, off shore<br />
og trafik. Han <strong>for</strong>eslår, at man skelner mellem to slags sikkerhed.<br />
Sikkerhed I, hvor <strong>for</strong>målet er at <strong>for</strong>hindre, at noget går galt.<br />
Og sikkerhed II, hvor det handler om at fremme, at noget går<br />
godt. Hans <strong>for</strong>skning er koncentreret om sidstnævnte.<br />
»Det meste daglige arbejde kræver, at man hele tiden afvejer<br />
effektivitet og grundighed. Hvis man er <strong>for</strong> grundig, tager arbejdet<br />
<strong>for</strong> lang tid, eller man bruger <strong>for</strong> mange resurser, og hvis<br />
man er <strong>for</strong> effektiv, løber man <strong>for</strong> store risici. Det er en fin balance,<br />
<strong>som</strong> de fleste kender fra deres daglige arbejde. Men det er<br />
også et fænomen, man bør studere. Man kan f.eks. finde ud af,<br />
hvad det er <strong>for</strong> smarte ting, folk gør, når de prøver at spare tid«,<br />
siger han.<br />
Erik Hollnagel planlægger sammen med Center <strong>for</strong> Kvalitet<br />
et etårigt projekt, hvor man skal se på rapporter om utilsigtede<br />
hændelser.<br />
»Traditionelt bruger man rapporterne til at finde årsager til<br />
fejl og prøver at reparere fejlene. Men vi ved, at der er mange<br />
utilsigtede hændelser, <strong>som</strong> ender med ikke at få særlige konsekvenser.<br />
Hvor der ikke rigtig sker noget. Der er masser af trin<br />
undervejs, hvor folk redder situationen, så fejlen ikke får betydning.<br />
Vi vil se på, hvad det er, der gør, at det går godt, hvor det<br />
kunne være gået galt. Der findes en mængde data i rapporterne<br />
om utilsigtede hændelser, og det er synd bare at se efter fejlene<br />
og smide resten væk«, siger han.<br />
Journalist Charlotte Frendved, charlotte.frendved@regionh.dk
Privatalarm<br />
installeret og klar til brug<br />
kun kr. 995,-<br />
Få mere at vide på tlf.<br />
80 20 50 50<br />
Årets bedste julegave til dig og din familie<br />
Julen står <strong>for</strong> døren og det er blevet tid til<br />
at hygge sig sammen med familien. Man<br />
samles og hver andet hjem står tomt - og<br />
dette ved indbrudstyven godt. Der<strong>for</strong> er<br />
julen desværre ikke kun en glædens tid.<br />
Det er nemlig også højsæson <strong>for</strong> indbrud.<br />
set, hvor i verden du er. Du kan bl.a. se, om<br />
alarmen er slået til eller ej, hvem der har<br />
slået den fra eller til, og se temperaturen<br />
derhjemme. Og i fremtiden vil der komme<br />
endnu flere funktioner til.<br />
Med en privatalarm fra Dansikring Direct<br />
får du markedets bedste og mest innovative<br />
alarmsystem - og med vores App til<br />
iPhone ® kan du kontrollere alarmen uan-<br />
Standard privatalarm med GSM-opkobling og fotodetektor<br />
Installationspris kun kr. 995,- (Bemærk: Fra 1. januar 2012 er installationsprisen kr. 1.495,-)<br />
Få mere at vide på telefon 80 20 50 50 eller www.dansikring-direct.dk<br />
Vi <strong>for</strong>står at passe på dig
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011 data & evidens | 17<br />
Udvikleren versus <strong>for</strong>skeren<br />
Eller to sider af samme sag?<br />
»Når viden findes, er det ikke politisk acceptabelt,<br />
at den ikke kommer i anvendelse til gavn <strong>for</strong> patienterne.<br />
Her er vi simpelthen nødt til <strong>som</strong> væsen<br />
at levere varen«, siger regionssundhedsdirektør<br />
Jens Winther Jensen, Region Nordjylland.<br />
»Ja,« siger professor på Rigshospitalet Liselotte<br />
Højgaard: »Men det irriterer nogle, når man med<br />
stor jubel sætter ting i værk med ændringer af organisationen,<br />
uden at man på <strong>for</strong>hånd er sikker på,<br />
om det virker. Nogle af os synes, at det er værre end<br />
ingenting«.<br />
Jens Winther Jensen og Liselotte Højgaard er i<br />
deres daglige arbejde repræsentanter <strong>for</strong> to <strong>for</strong>skellige<br />
roller i sundhedsvæsenet og dermed <strong>for</strong> to <strong>for</strong>skellige<br />
tilgange til, hvordan sundhedsvæsenet bliver<br />
bedre. Meget firkantet kan man sige, at de<br />
repræsenterer henholdsvis »udvikleren« og »<strong>for</strong>skeren«:<br />
»Udvikleren« er ønsker at sætte det i værk,<br />
<strong>som</strong> har vist lovende resultater, og <strong>som</strong> samtidig<br />
virker oplagt og <strong>for</strong>nuftigt. »Forskeren« er grundig<br />
og bruger tidskrævende studier <strong>for</strong> at sikre, at der<br />
er fuld evidens <strong>for</strong> nye metoder, inden de tages i<br />
brug.<br />
Begge vil det bedste <strong>for</strong> sundhedsvæsenet og<br />
patienterne. Begge vil <strong>for</strong>bedre og ikke spilde tid eller<br />
ressourcer på det, der ikke virker. Hvor <strong>for</strong>skeren<br />
vil være sikker på ikke at søsætte et nyt initiativ,<br />
<strong>som</strong> senere viser sig at være spild, ønsker<br />
udvikleren ikke at sinke iværksættelsen<br />
unødigt, da det i sig selv kan være spild.<br />
De to <strong>for</strong>skellige måder at se verden på<br />
bliver meget tydelige inden <strong>for</strong> arbejdet<br />
med patientsikkerhed. Det <strong>for</strong>ekommer<br />
u<strong>for</strong>ståeligt <strong>for</strong> udvikleren, at der bruges<br />
milliarder på at dokumentere effekten<br />
af ny medicin, men kun en<br />
brøkdel så mange ressourcer på at<br />
sikre, at patienterne faktisk får den<br />
behandling, <strong>som</strong> er dokumenteret<br />
effektiv. Forskeren kan ud fra sit<br />
verdenssyn til gengæld ikke acceptere,<br />
at der iværksættes store<br />
Chefkonsulent<br />
Jonas Egebart, <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong><br />
<strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong><br />
jonas.egebart@regionh.dk<br />
Foto<br />
Ugeskrift <strong>for</strong> Læger<br />
organisatoriske initiativer og kampagner uden klar<br />
evidens <strong>for</strong> effekten.<br />
Jens Winther Jensen kan leve sig ind i udviklerens<br />
rolle. Han ønsker selvfølgelig evidens <strong>for</strong> den<br />
behandling, der ydes, men er også optaget af, hvordan<br />
han får den dokumenterede viden til at blive<br />
anvendt i praksis.<br />
»Vi har set os blinde på, at var der blot evidens<br />
og en klinisk retningslinje, så ville <strong>for</strong>bedringer ske<br />
af sig selv. Al erfaring viser, at det ikke nødvendigvis<br />
er rigtigt. Det, jeg efterlyser, er i virkeligheden,<br />
at innovationskraft og nysgerrighed også bliver<br />
brugt i bestræbelserne på at få <strong>for</strong>bedringerne ført<br />
ud i praksis.«<br />
Jens Winther Jensen oplever ikke at blive mødt<br />
med krav om randomiserede kontrollerede <strong>for</strong>søg,<br />
når han vil iværksætte organisatoriske ændringer.<br />
»Jeg oplever til gengæld en konservatisme, der<br />
hæmmer arbejdet med at implementere det, vi allerede<br />
ved virker.«<br />
Forskeren i skikkelse af Liselotte Højgaard er<br />
enig i, at der mangler viden om implementering og<br />
ser, måske naturligt nok, gerne mere <strong>for</strong>skning på<br />
området.<br />
»Det er jo et frygteligt svært område og i virkeligheden<br />
burde det være nogle af de allerbedste <strong>for</strong>skere,<br />
der satte sig og så på det«, siger hun og mener<br />
ikke, at <strong>for</strong>skerne og udviklerne er så uenige endda:<br />
»Jeg tror det er gammeldags at se på det <strong>som</strong> en<br />
opposition. Man kan snarere se det <strong>som</strong> en tidslinje.<br />
Først får nogen en god idé. Så vil man i<br />
laboratoriet afklare idéen med nogle basale<br />
<strong>for</strong>skningsmæssige <strong>for</strong>søg. Til sidst skal en<br />
ny organisatorisk metode implementeres,«<br />
siger hun:<br />
»Vi ønsker, at patienterne gennemfører<br />
deres <strong>for</strong>løb så hurtigt,<br />
så godt, så sikkert og <strong>for</strong> så få<br />
penge <strong>som</strong> muligt. Samtidig<br />
med at personalet også har det<br />
godt. Det er jo det overordnede<br />
mål. Og det kan ingen jo<br />
rigtig blive uenige om vel?«
S I L E N T I A S K Æ R M S Y S T E M<br />
Optimal hygiejne & fleksibel funktion<br />
Silentia foldeskærme er svaret på de krav,<br />
<strong>som</strong> stilles til afskærmning inden<strong>for</strong> sygeplejen.<br />
Systemet er godt gennemtænkt, fleksibelt<br />
i monteringen og kan tilpasses ethvert<br />
patientrum. Du får et godt overblik over stuen,<br />
lige<strong>som</strong> patienternes privatliv sikres. Silentia’s<br />
foldeskærme er lette at holde rene, lukker ikke<br />
lyset ude og har et flot design.<br />
EasyClean <br />
Let at rengøre<br />
EasyReturn <br />
Let at folde sammen og trække ud<br />
EasyClick <br />
Mobil eller fast monteret<br />
hstd<br />
Book tid <strong>for</strong> en<br />
GRATIS FREMVISNING<br />
hos jer af en Silentia foldeskærm<br />
på telefon 39 90 85 85<br />
eller mail info@silentia.dk<br />
SKÆRMER AF UDEN AT LUKKE INDE
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011 Resultater fra patientsikkert sygehus | 19<br />
Helt slut med ure og smykker på<br />
Næstved Sygehus<br />
Sprit<strong>for</strong>bruget er steget, og håndhygiejnen har taget et ryk opad efter en konsekvent<br />
og vedholdende indsats fra sygehusledelsen.<br />
S<br />
amtlige medarbejdere på Næstved Sygehus<br />
accepterer nu at gå med korte ærmer<br />
og at undlade at bære ure og smykker<br />
på hænderne, når de er iført uni<strong>for</strong>m.<br />
De seneste observationer viser desuden, at korrekt<br />
håndhygiejne udføres i 87 procent af de relevante<br />
situationer. Håndhygiejnen har taget et<br />
ordentligt ryk i løbet af det seneste år. På sygehusets<br />
opvågningsafdeling har man påvist, at <strong>for</strong>bruget<br />
af håndsprit er steget synkront med den<br />
positive trend.<br />
»Ledelse, ledelse, ledelse«, lyder <strong>for</strong>klaringen<br />
på succesen fra vicedirektør og sygeplejefaglig<br />
chef Aase Bjerring. Lige<strong>som</strong> på mange andre sygehuse<br />
har man på Næstved Sygehus haft gentagne<br />
kampagner, events og farverige plakater med op<strong>for</strong>dring<br />
til korrekt håndhygiejne. Alle ved, hvad<br />
de bør gøre, men hidtil har det været svært at skabe<br />
varig <strong>for</strong>bedring på området.<br />
»I december sidste år trådte sygehusledelsen i<br />
karakter og meldte klart ud, at håndhygiejne ikke<br />
er til diskussion. Målet er 100 procents efterlevelse«,<br />
siger Aase Bjerring. Indsatsen er iværksat i<br />
<strong>for</strong>bindelse med Næstved Sygehus’ arbejde med<br />
projektet Patientsikkert Sygehus.<br />
Hver måned gennemføres der observationer af<br />
håndhygiejnen på samtlige afdelinger. Det sker<br />
med udgangspunkt i WHO’s »Five moments of<br />
handhygiene«, der beskriver fem situationer, <strong>som</strong><br />
kræver håndvask eller hånddesinfektion, f.eks. før<br />
og efter patientkontakt. I december 2010 bar ti procent<br />
af personalet ureglementerede smykker eller<br />
ure, og der blev gennemført korrekt håndhygiejne i<br />
63 procent af de observerede situationer.<br />
Sygehusledelsen sendte et brev til afdelingsledelserne<br />
med resultaterne og en udtrykkelig <strong>for</strong>ventning<br />
om, at reglerne blev efterlevet 100 procent.<br />
I de følgende måneder blev der fulgt op med<br />
yderligere breve: Afdelinger, der havde nået 100<br />
procent i korrekt gennemført håndhygiejne fik<br />
%<br />
100.00<br />
80.00<br />
60.00<br />
40.00<br />
20.00<br />
0.00<br />
Journalist<br />
Charlotte Frendved,<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong><br />
<strong>Patientsikkerhed</strong>, charlotte.<br />
frendved@regionh.dk<br />
Det tager<br />
30 sekunder <strong>for</strong><br />
spritten at tørre,<br />
og man må ikke<br />
vifte med<br />
hænderne.<br />
Det kræver<br />
tålmodighed.<br />
11-2010<br />
12-2010<br />
1-2011<br />
2-2011<br />
Korrekt håndhygiejne på Næstved Sygehus.<br />
anerkendelse, mens de afdelinger, der stadig lå<br />
under 100 procent, blev op<strong>for</strong>dret til at intensivere<br />
indsatsen.<br />
På morgenmøderne mellem sygehusledelsen<br />
og afdelingslederne, der holdes hver anden uge,<br />
har afdelingsledelserne lejlighed til at udveksle<br />
erfaringer.<br />
»Nogle steder var der brug <strong>for</strong> en personlig<br />
samtale med en medarbejder, hvor man fik afdækket,<br />
hvad baggrunden var <strong>for</strong>, at man f.eks. ikke<br />
tog uret af. Var det <strong>for</strong>di, der manglede ure på væggene,<br />
eller var det <strong>for</strong>di, man mente, at de regler<br />
gælder ikke lige <strong>for</strong> mig? Der kan også være personale,<br />
der tager lange ærmer på, <strong>for</strong>di de fryser. Så<br />
må vi sætte ind imod træk fra vinduer og døre«,<br />
siger Marianne Frandsen, der er projektleder <strong>for</strong><br />
Patientsikkert Sygehus i Næstved.<br />
Der er stadig barrierer, der skal <strong>for</strong>ceres: »Det<br />
tager 30 sekunder <strong>for</strong> spritten at tørre, og man må<br />
ikke vifte med hænderne. Det kræver tålmodighed,<br />
når man har travlt og skal gennem processen<br />
mange gange i løbet af en dag«, siger Marianne<br />
Frandsen.<br />
3-2011<br />
4-2011<br />
Procent situationer med krævet håndhygiejne,<br />
hvor håndhygiejne er korrekt udført.<br />
5-2011<br />
6-2011<br />
7-2011<br />
8-2011<br />
Goal = 100.00<br />
9-2011<br />
Month
20 | Resultater fra patientsikkert sygehus <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011<br />
Det er rart at se tallet<br />
vokse dag <strong>for</strong> dag<br />
»Dage siden sidst« er en meget enkel målemetode, der sætter fokus på<br />
brist i patientsikkerheden.<br />
T<br />
avlen viser, hvor mange dage der er gået siden<br />
sidste gang, en patient fik ventilator<br />
associated pneumonia (VAP), dvs. en livstruende<br />
lungebetændelse, der kan opstå<br />
<strong>som</strong> følge af respiratorbehandling. <strong>Hele</strong> afdelingen<br />
kan følge tallet stige dag <strong>for</strong> dag. I øjeblikket<br />
er Intensiv Afdeling på Kolding Sygehus oppe på<br />
langt over 100 dage. Men det kan stadig ske, at tallet<br />
brager ned på nul.<br />
»Sidste gang vi blev slået hjem, var vi også over<br />
100 dage«, siger overlæge Lynge Kirkegaard. Han<br />
synes, at »dage siden sidst« er en effektiv metode til<br />
at skabe opmærk<strong>som</strong>hed om patientsikkerheden.<br />
»Det er rart at se tallet vokse dag <strong>for</strong> dag, og<br />
man ærgrer sig, når man opdager, at der pludselig<br />
står nul på tavlen igen. Så ved vi alle sammen,<br />
hvem patienten er, og det motiverer til, at vi analyserer<br />
hændelsen og prøver at klarlægge, hvad<br />
der kan tænkes at være gået galt«, siger Lynge<br />
Kirkegaard.<br />
»Tidligere målte vi antallet af infektioner pr.<br />
1.000 respiratordage. Men <strong>for</strong> det første er der stor<br />
<strong>for</strong>sinkelse på tallet, når det beregnes på den<br />
måde, og <strong>for</strong> det andet er det et abstrakt tal, <strong>som</strong> er<br />
svært at <strong>for</strong>holde sig til«, siger Lynge Kirkegaard.<br />
Kolding Sygehus er et af de fem sygehuse, der<br />
indgår i projektet Patientsikkert Sygehus. Projektet<br />
har 12 kliniske indsat<strong>som</strong>råder, herunder<br />
respiratorpakken på de intensive afdelinger. Pakken<br />
består af en række elementer, der tilsammen<br />
sikrer patienterne imod komplikationer <strong>som</strong><br />
følge af respiratorbehandling. F.eks. undgår man<br />
så vidt muligt at give patienterne beroligende<br />
medicin, og der tages dagligt stilling til, om de<br />
selv kan trække vejret og komme ud af respiratoren.<br />
Jo længere tid, patienterne ligger i respiratoren,<br />
jo større er risikoen nemlig <strong>for</strong>, at behandlingen<br />
medfører lungebetændelsen VAP.<br />
I Patientsikkert Sygehus er målet over 300<br />
dage mellem tilfælde af VAP. Både i Kolding og på<br />
Journalist<br />
Charlotte Frendved,<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong><br />
<strong>Patientsikkerhed</strong>, charlotte.<br />
frendved@regionh.dk<br />
foto<br />
Klinisk foto<br />
Sygehus Lillebælt<br />
Anne Marie Christiansen<br />
de fire andre intensivafdelinger i projektet har<br />
man nu været oppe på over 100 dage.<br />
»Det svarer til, at vi har ca. tre tilfælde af VAP<br />
om året, og det er en markant <strong>for</strong>bedring, selv om<br />
vi ikke ved præcis, hvor mange der var før. Det<br />
kommer i høj grad patienterne til gode. En VAP betyder<br />
mindst otte dages længere hospitalisering<br />
og <strong>som</strong>metider mere, og dødeligheden er 40-50<br />
procent«, siger Lynge Kirkegaard.<br />
Dage siden sidst<br />
»Dage siden sidst« er en metode, der bruges til måling af<br />
sjældne hændelser, <strong>som</strong> man ønsker at undgå. F.eks. måles<br />
arbejdsulykker på produktionsvirk<strong>som</strong>heder og store byggerier<br />
på denne måde.<br />
Inden <strong>for</strong> patientsikkerhed bruges metoden til at følge <strong>for</strong>ekomsten<br />
af patientskader, f.eks.:<br />
– tryksår<br />
– fald<br />
– kateterelateret urinvejsinfektion<br />
– infektioner efter brug af centralt venekateter.
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011 Resultater fra patientsikkert sygehus | 21<br />
Hillerød Hospital halverer<br />
antallet af hjertestopalarmer<br />
Mobilt akutteam rykker ud til kritisk syge patienter på Hillerød Hospital flere gange i døgnet.<br />
Til gengæld bliver hjertestopholdet kaldt ud sjældnere end før.<br />
F<br />
ærre patienter end tidligere får uventet hjertestop på<br />
Hillerød Hospital, hvis man skal dømme efter antallet<br />
af alarmer. Siden hospitalet i 2007 etablerede et mobilt<br />
akutteam, har hjertestopholdet fået mindre travlt. Mobilt<br />
akutteam (MAT) rykker ud fra intensivafdelingen til hele<br />
hospitalet, og ideen er, at MAT kan gribe ind tidligt i <strong>for</strong>løbet og<br />
stabilisere patienten, så tilstanden ikke når at udvikle sig livstruende.<br />
Ved et ud af fem MAT-kald ender det med,<br />
at patienten flyttes til Intensiv Afdeling.<br />
I fire ud af fem situationer, kan patienten<br />
stabiliseres på stamafdelingen.<br />
MAT blev sat i gang på Hillerød Hospital i <strong>for</strong>bindelse med<br />
patientsikkerhedskampagnen Operation Life i 2007, og fra <strong>som</strong>meren<br />
2008 har MAT dækket alle afdelinger.<br />
»Der er sket en støt stigning i antallet af MAT-kald gennem<br />
hele <strong>for</strong>løbet. I <strong>som</strong>meren 2010 var der et særligt ryk opad. Jeg<br />
tror, at det er tegn på, at bevidstheden om MAT efterhånden er<br />
udbredt og grundfæstet i hele organisationen«, siger projektsygeplejerske<br />
Anne Marie Kodal. I øjeblikket har MAT i Hillerød 75-<br />
80 kald pr. måned.<br />
Alle hospitalets ansatte kan ringe efter MAT. Opkaldet sker<br />
gennem omstillingen, og det er ikke nødvendigt at <strong>for</strong>klare eller<br />
argumentere. MAT rykker ud, ligegyldigt hvad. MAT består af<br />
en læge og en sygeplejerske fra intensivafdelingen, og de arbejder<br />
tæt sammen med stamafdelingens personale, <strong>som</strong> kender<br />
patienten. Ved et ud af fem MAT-kald ender det med, at patienten<br />
flyttes til Intensiv Afdeling. I fire ud af fem situationer, kan<br />
patienten stabiliseres på stamafdelingen.<br />
»MAT gør, at patienter på hele hospitalet får gavn af intensivpersonalets<br />
ekspertise i behandling af kritisk sygdom, uafhængigt<br />
af afdelingens speciale og tidspunktet på døgnet«, siger<br />
overlæge Mette Østergaard. Sammen med Anne Marie Kodal<br />
har hun koordineret MAT siden begyndelsen.<br />
Gang i kulturændring<br />
Samtidig med at MAT-holdets aktivitet er stigende, er der sket<br />
en halvering i antallet af alarmer til hjertestopholdet. På matriklen<br />
med i alt 460 senge, er der nu kun 3-4 hjertestopalarmer<br />
om måneden. Både Anne Marie Kodal og Mette Østergaard mener,<br />
at det helt eller delvis er MAT’s <strong>for</strong>tjeneste.<br />
»MAT har sat gang i en kulturændring. Der er f.eks. kommet<br />
fokus på, hvor vigtigt det er at monitorere patienternes vitale<br />
værdier, så tegn på akut sygdom opdages i god tid. Når MAT<br />
kommer ud på afdelingerne, får personalet desuden lejlighed til<br />
at lære af teamet, og dermed spredes viden om behandling af<br />
akut syge patienter«, siger Mette Østergaard.<br />
Mette Østergaard og Anne Marie Kodal har prøvet at udelukke<br />
andre <strong>for</strong>klaringer på det faldende antal hjertestopalarmer.<br />
Det kunne f.eks. være, at hjertestopholdet tidligere var blevet<br />
brugt af afdelingerne <strong>som</strong> en slags MAT-nødløsning <strong>for</strong> at få<br />
hjælp til behandling af en kritisk syg patient. Men det afviser<br />
de anæstesisygeplejersker, der passer hjertestopholdet.<br />
Journalist Charlotte Frendved, charlotte.frendved@regionh.dk<br />
Vælg en FDZ zoneterapeut<br />
RAB<br />
Registreret alternativ behandler<br />
Af en RAB-registreret FDZ-zoneterapeut kan du <strong>for</strong>vente…<br />
• tilskud fra<br />
• god klinisk praksis<br />
• god uddannelse<br />
• overholdelse af etiske regler<br />
• <strong>for</strong>brugersikkerhed og klagemulighed<br />
Ring til 7027 8850 <strong>for</strong> henvisning<br />
eller klik ind på vores hjemmeside og find den<br />
nærmeste FDZ zoneterapeut i dit lokalområde.<br />
Din zoneterapeut er nu blevet tilskudsberettiget<br />
FDZ Forenede <strong>Dansk</strong>e Zoneterapeuter<br />
– en RAB-godkendt branche<strong>for</strong>ening under tilsyn af Sundhedsstyrelsen.<br />
www.fdz.dk
22 | Internationale resultater <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011<br />
<strong>Patientsikkerhed</strong> skaber<br />
overbevisende resultater<br />
I den videnskabelige litteratur er der igennem de seneste ti år offentliggjort mange artikler<br />
om resultatet af arbejdet <strong>for</strong> patientsikkerhed. Her er de mest epokegørende.<br />
Surgical Safety Checklist<br />
Be<strong>for</strong>e induction of anaesthesia Be<strong>for</strong>e skin incision Be<strong>for</strong>e patient leaves operating room<br />
(with at least nurse and anaesthetist) (with nurse, anaesthetist and surgeon) (with nurse, anaesthetist and surgeon)<br />
Has the patient confirmed his/her identity,<br />
site, procedure, and consent?<br />
Yes<br />
Is the site marked?<br />
Yes<br />
Not applicable<br />
Is the anaesthesia machine and medication<br />
check complete?<br />
Yes<br />
Is the pulse oximeter on the patient and<br />
functioning?<br />
Yes<br />
Does the patient have a:<br />
Known allergy?<br />
No<br />
Yes<br />
Difficult airway or aspiration risk?<br />
No<br />
Yes, and equipment/assistance available<br />
Risk of >500ml blood loss (7ml/kg in children)?<br />
No<br />
Yes, and two IVs/central access and fluids<br />
planned<br />
Confirm all team members have<br />
introduced themselves by name and role.<br />
Confirm the patient’s name, procedure,<br />
and where the incision will be made.<br />
Has antibiotic prophylaxis been given within<br />
the last 60 minutes?<br />
Yes<br />
Not applicable<br />
Anticipated Critical Events<br />
To Surgeon:<br />
What are the critical or non-routine steps?<br />
How long will the case take?<br />
What is the anticipated blood loss?<br />
To Anaesthetist:<br />
Are there any patient-specific concerns?<br />
To Nursing Team:<br />
Has sterility (including indicator results)<br />
been confirmed?<br />
Are there equipment issues or any concerns?<br />
Is essential imaging displayed?<br />
Yes<br />
Not applicable<br />
This checklist is not intended to be comprehensive. Additions and modifications to fit local practice are encouraged. Revised 1 / 2009<br />
Nurse Verbally Confirms:<br />
The name of the procedure<br />
Completion of instrument, sponge and needle<br />
counts<br />
Specimen labelling (read specimen labels aloud,<br />
including patient name)<br />
Whether there are any equipment problems to be<br />
addressed<br />
To Surgeon, Anaesthetist and Nurse:<br />
Sikker kirurgi-tjeklisten<br />
reducerer komplikationer<br />
og død efter kirurgi<br />
What are the key concerns <strong>for</strong> recovery and<br />
management of this patient?<br />
© WHO, 2009<br />
Michigan eliminerer dødelig hospitalsinfektion<br />
I staten Michigan i USA har man næsten udryddet infektioner, der er<br />
relateret til centrale venekatetre (CVK), efter en målrettet indsats på<br />
alle intensivafdelinger. Indsatsen omfattede fem enkle procedurer vedrørende<br />
anlæggelse og pleje af CVK’er. Interventionen omfattede ikke<br />
nye kliniske procedurer, men handlede om at sikre, at anerkendte procedurer<br />
blev anvendt konsekvent hos alle patienter. Resultaterne blev<br />
offentliggjort i 2006, og siden har flere hospitaler i flere lande gjort lignende<br />
erfaringer. CVK-pakken er en del af projektet Patientsikkert Sygehus,<br />
der i øjeblikket <strong>for</strong>egår på fem danske hospitaler.<br />
Pronovost et al. N Engl J Med,<br />
28. december 2006<br />
WHO viste <strong>for</strong> et par år siden, at en såkaldt sikker<br />
kirurgi-tjekliste har potentiale til at reducere<br />
dødsfald og komplikationer efter kirurgiske<br />
indgreb. Undersøgelsen var <strong>for</strong>etaget på<br />
otte <strong>for</strong>skellige hospitaler i <strong>for</strong>skellige i- og<br />
ulande. Nu har man i en hollandsk undersøgelse<br />
bekræftet tjeklistens effekt. Denne seneste<br />
undersøgelse omfatter næsten 4.000 patienter<br />
før tjeklisten blev indført og lige så mange efter.<br />
Konklusionen er klar: Dødeligheden blev næsten<br />
halveret, og antallet af komplikationer<br />
faldt med en tredjedel efter indførelse af tjeklisten.<br />
I 2010 præsenterede en <strong>for</strong>skergruppe fra<br />
Næstved deres erfaringer med tjeklisten ved<br />
den internationale patientsikkerhedskonference<br />
International Forum i Nice. I Næstved<br />
fandt man, at dødeligheden faldt med omkring<br />
en tredjedel efter indførelse af tjeklisten.<br />
www.who.int/patientsafety/safesurgery<br />
Illustration: Lægehåndbogen/<br />
Birgitte Lerche-Barlach<br />
Bedre håndhygiejne reducerer<br />
hospitalsinfektioner<br />
God håndhygiejne blandt hospitalspersonale er et af de mest effektive tiltag<br />
til <strong>for</strong>ebyggelse af hospitalsinfektioner hos indlagte patienter. Alligevel<br />
er efterlevelsen af håndhygiejneretningslinjer generelt dårlig – også på<br />
danske hospitaler. I et nu klassisk studie fra Schweiz målte man personalets<br />
efterlevelse af retningslinjerne før under og efter en multifacetteret<br />
kampagne på et stort hospital i Geneve. Kampagnen virkede, så efterlevelsen<br />
steg fra 48% til 66%, og <strong>for</strong>ekomsten af hospitalsinfektioner faldt i<br />
samme periode markant med over 40%.<br />
Læs side 17 om Næstved Sygehus’ succes med at <strong>for</strong>bedre håndhygiejnen.<br />
Pittet et al. The Lancet, 14. oktober 2000
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011 internationale Resultater | 23<br />
Stort børnehospital sætter sikkerhed over alt – og lykkes<br />
Det store børnehospital Cincinnati Children’s i USA har gennem flere år arbejdet målrettet på<br />
at øge sikkerheden <strong>for</strong> sine patienter. Indsatsen mærkes på alle niveauer i organisationen og<br />
inddrager alle ansatte samt patienter og pårørende. Et eksempel er, at det er lykkedes på relativt<br />
kort tid at reducere <strong>for</strong>ekomsten af respiratorrelaterede lungebetændelser markant, så<br />
der i dag kun <strong>for</strong>ekommer en sjettedel af det antal lungebetændelser, der sås før arbejdet gik<br />
i gang. I samme periode er <strong>for</strong>ekomsten af medicineringsfejl halveret.<br />
www.cincinnatichildrens.org<br />
Plejepakker redder liv<br />
I en stor undersøgelse fra hospitaler<br />
i London fandt <strong>for</strong>skerne, at<br />
patienternes dødelighed faldt<br />
markant efter indførelsen af otte<br />
såkaldte »plejepakker« (care bundles).<br />
Pakkerne rettede sig mod<br />
udvalgte områder, hvor man vidste,<br />
der var særlig risiko <strong>for</strong> patienterne,<br />
f.eks. brug af centrale<br />
venekatetre, respiratorbehandling,<br />
kirurgiske sårinfektioner<br />
og hjertesvigt. Disse pakker kendes<br />
også fra det danske projekt<br />
Patientsikkert Sygehus. I undersøgelsen<br />
fandt man, at dødeligheden,<br />
målt <strong>som</strong> hospitalsstandardiseret<br />
mortalitet, faldt fra 90<br />
til 71 på et år. Dette svarede til<br />
255 færre dødsfald end <strong>for</strong>ventet.<br />
Faldet i dødelighed var størst<br />
blandt patienter med sygdomme,<br />
<strong>som</strong> plejepakkerne rettede<br />
sig imod.<br />
Robb et al. BMJ, 1. april 2010<br />
Markant færre hospitalsinfektioner i Skotland<br />
Det skotske patientsikkerhedsprogram, <strong>som</strong> er igangsat af regeringen og involverer alle<br />
skotske sygehuse samt danner model <strong>for</strong> det danske projekt Patientsikkert Sygehus,<br />
har vist, at det er muligt gennem en målrettet indsats at gøre noget ved de mange hospitalsinfektioner,<br />
<strong>som</strong> truer patienterne på liv og helbred. For både den farlige tarmbakterie<br />
Clostridium difficile og <strong>for</strong> de endnu farligere infektioner, <strong>som</strong> udgår fra centrale<br />
venekatetre, har man observeret en halvering af <strong>for</strong>ekomsten. De gode resultater er bemærkelsesværdige,<br />
bl.a. <strong>for</strong>di halveringen er sket i lands<strong>for</strong>ekomsten og ikke kun på<br />
enkelte hospitaler.<br />
Carol Haraden, Jason Leitch. Health Aff 30. april 2011<br />
Central Line BSI rate (BSIs per 1000 central line days)<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
nov 2011<br />
jan 2012<br />
mar 2012<br />
T1 Median = 2.7<br />
maj 2012<br />
jul 2012<br />
sep 2012<br />
Scottish Patient Safty Program (SPSP) Critical Care Central Line BSI Rate<br />
November 2007 through December 2010<br />
(Goal - Zero or 300 days between infections.<br />
nov 2012<br />
jan 2013<br />
mar 2013<br />
maj 2013<br />
jul 2013<br />
T2 Median = 0.71 (74% decrease)<br />
sep 2013<br />
nov 2013<br />
jan 2014<br />
mar 2014<br />
maj 2014<br />
jul 2014<br />
sep 2014<br />
nov 2014<br />
Tjekliste reducerer dødelighed efter udskrivelse<br />
På ti store hospitaler i Utah, USA, afprøvede man en enkel tjekliste til brug i <strong>for</strong>bindelse med udskrivelse af patienter efter blodprop<br />
i hjertet. Tjeklisten havde til <strong>for</strong>mål at gøre det lettere <strong>for</strong> lægen at sikre, at patienten fik ordineret den nødvendige medicin<br />
bl.a. <strong>for</strong> blodtrykket og til blod<strong>for</strong>tynding. Tjeklisten virkede efter hensigten, således at langt flere patienter end tidligere blev<br />
udskrevet med den korrekte medicin. Samtidig døde 20% færre patienter end <strong>for</strong>ventet inden <strong>for</strong> det første år efter udskrivelsen.<br />
Lappé et al. Annals of Internal Medicine, 21. september 2004
24 | internationale Resultater <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011<br />
Wales-hospital med 2.500 senge<br />
har næsten udryddet tryksår<br />
Nultolerance over <strong>for</strong> trykskader gennemsyrer kulturen på universitetshospitalet i Swansea.<br />
H<br />
ver gang en patient får en trykskade, er det<br />
en begivenhed, der vækker opmærk<strong>som</strong>hed<br />
og ærgrelse på universitetshospitalet<br />
Abertawe Bro Morgannwg (ABM) i Swansea<br />
i Wales. Holdningen på hospitalet er nemlig,<br />
at trykskader er et unødvendigt onde. På hele hospitalet<br />
med i alt 2.500 senge opstår færre end ti<br />
trykskader pr. måned i gennemsnit. Det er resultatet<br />
af en fokuseret indsats i <strong>for</strong>bindelse med<br />
den walisiske patientsikkerhedskampagne 1000<br />
Lives Campaign, der startede i 2008.<br />
Der er stadig patienter, der indlægges med<br />
trykskader, men <strong>som</strong> patient på ABM er man beskyttet<br />
af SKIN Bundle. Det er en tjekliste, <strong>som</strong><br />
sikrer, at alle patienter risikovurderes ved indlæggelsen,<br />
og at udsatte patienter derefter systematisk<br />
bliver tjekket <strong>for</strong> begyndende rødme af<br />
huden, lejres på det rette underlag, ernæringsscreenes<br />
og vendes eller mobiliseres. Hospitalet<br />
gør altså det samme <strong>som</strong> alle andre hospitaler.<br />
Trykskader<br />
eller tryksår<br />
Trykskader er læsioner af<br />
hud og underliggende væv<br />
<strong>for</strong>årsaget af længerevarende,<br />
uaflastet tryk.<br />
Skaderne inddeles i grad<br />
0-4, hvoraf kun grad 2-4 er<br />
egentlige sår.<br />
Grad 0 Rødme af huden,<br />
der <strong>for</strong>svinder ved<br />
fingertryk<br />
Grad 1 Rødme af huden,<br />
der ikke <strong>for</strong>svinder ved<br />
fingertryk<br />
Grad 2 Delhudstab eller<br />
bulladannelse<br />
Grad 3 Fuldhudstab<br />
Grad 4 Fuldhudstab, der<br />
går ned til underliggende<br />
knogle.<br />
Journalist<br />
Charlotte Frendved,<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong><br />
<strong>Patientsikkerhed</strong>, charlotte.<br />
frendved@regionh.dk<br />
foto<br />
Arkivfoto: Søren Svendsen<br />
Forskellen er, at det nu sker hver gang <strong>for</strong> alle patienter.<br />
For bare få år siden opstod der på ABM tryksår<br />
hos ca. 13 pct. af patienterne, svarende til 400-450<br />
hospitalserhvervede tryksår (grad 1-4) pr. måned<br />
på hele hospitalet. Det svarer til niveauet på andre<br />
britiske hospitaler.<br />
Invaliderende og kostbare<br />
Først var det en enkelt afdeling, der viste, at det<br />
kan lade sig gøre at eliminere skaderne. Det var<br />
hospitalets plastikkirurgiske afdeling, hvor Hamish<br />
Laing er overlæge. Siden april 2008 har afdelingen<br />
kun haft en eneste trykskade, grad 2. Senere<br />
er de gode resultater blevet spredt til alle 92<br />
afdelinger på sygehusets fire matrikler. Det er sket<br />
gradvist over et års tid.<br />
»Trykskader er <strong>for</strong>færdelige <strong>for</strong> patienterne.<br />
De er invaliderende, og de kan være livstruende.<br />
De er kostbare <strong>for</strong> samfundet, og hvad mere er:<br />
Det ser ud til, at det er muligt at undgå dem helt«,<br />
siger Hamish Laing. Hans filosofi om »nultolerance«<br />
over <strong>for</strong> trykskader har fået gennemslagskraft<br />
i kulturen på hele hospitalet.<br />
Alle afdelinger på ABM registrerer trykskader i<br />
hospitalets it-system, og hospitalsledelsen kan<br />
der<strong>for</strong> holde øje med, at <strong>for</strong>bedringerne er holdbare.<br />
De enkelte afdelinger tæller antallet af dage, der er<br />
gået siden sidste trykskade, og flere afdelinger har<br />
opnået et helt tryksårsfrit år. I de sjældne tilfælde,<br />
hvor skaden alligevel sker, gennemføres en kerneårsagsanalyse<br />
<strong>for</strong> at <strong>for</strong>ebygge gentagelser.<br />
I Danmark er trykskader også et stort problem.<br />
En undersøgelse på seks danske hospitaler i 2002-<br />
2008 fandt trykskader (grad 1-4) hos 15-25 pct. af<br />
indlagte patienter. I projektet Patientsikkert Sygehus<br />
arbejder fem danske sygehuse med Tryksårpakken,<br />
<strong>som</strong> svarer til det britiske SKIN Bundle. På<br />
Kirurgisk Afdeling K1 på Sygehus Thy-Mors er der<br />
kun opstået en eneste trykskade i løbet af 2011.
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011 Patientinvolvering | 25<br />
Patientmøder skaber sikkerhed<br />
At engagere patienterne i både processerne, planlægningen og selve behandlingen kan være<br />
med til at gøre sikkerheden i sundhedsvæsenet bedre. Den spar<strong>som</strong>me <strong>for</strong>skning er ikke entydig,<br />
men det skorter ikke på eksempler. Og logikken tilsiger det.<br />
F<br />
ire gange om året mødes otte ansatte –<br />
læger og sygeplejersker – fra Fællesakutmodtagelsen<br />
(FAM) på Sydvestjysk Sygehus<br />
i Esbjerg med otte patienter, der har oplevet<br />
en tur gennem FAM’en på deres egen krop. Gruppen<br />
kaldes ekspertpanelet.<br />
Dagsordenen er sat på <strong>for</strong>hånd, og patienterne<br />
kan f.eks. blive bedt om at komme med deres mening<br />
om in<strong>for</strong>mationsmaterialet, om de fysiske<br />
rammer og om alle mulige andre ting, der interesserer<br />
kvalitetsfolkene på stedet.<br />
Desuden får alle FAM-patienter ved udskrivelsen<br />
et frankeret postkort med hjem, det kan de<br />
bruge, hvis de vil gøre afdelingen opmærk<strong>som</strong> på<br />
et eller andet – godt <strong>som</strong> skidt.<br />
Det er nogle af Sydvestjysk Sygehus’ måder at<br />
Journalist<br />
Bente Bundgaard,<br />
bbu@dadl.dk<br />
Foto<br />
Frank Ulstrup<br />
involvere patienterne i kvalitets- og sikkerhedsarbejdet<br />
på. Ideen er oprindelig oversygeplejerske<br />
Christian Jørgensens. Han var tidligere ansat på<br />
Kolding Sygehus, hvor han etablerede et lignende<br />
initiativ på Organkirurgisk Afdeling, og nu er turen<br />
kommet til FAM’en i Esbjerg.<br />
»Det er vigtigt at understrege, at det ikke er repræsentativt,<br />
men giver autenticitet«, siger han<br />
om ekspertpanelet.<br />
»Personalet oplever jo kun bidder af et patient<strong>for</strong>løb.<br />
Vi bringer patienternes erfaringer og oplevelser<br />
ind i arbejdet med kvalitet og sikkerhed«,<br />
siger han.<br />
For eksempel tager personalet gerne et tema<br />
fra patienternes input op på møder, hvor de prøver<br />
at lære af responsen.
26 | patientinvolvering <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011<br />
Et sikkerhedsaspekt kan f.eks. være, hvis en<br />
patient påpeger en mulig kilde til fejl og andre<br />
utilsigtede hændelser i de fysiske rammer eller i<br />
kommunikationen.<br />
»Hør, hvad vi siger«<br />
Socialrådgiver og psykoterapeut Betina Knutzen<br />
er en af de patienter, der deltager i panelet. Hun<br />
har selv fået fjernet sin livmoder på sygehuset i<br />
Esbjerg, og hun er især optaget af kommunikationen<br />
mellem de sundhedsfaglige og patienterne.<br />
»Vi kan se, at mange af de historier, <strong>som</strong> kommer<br />
fra patienterne, handler om, at de ikke er blevet in<strong>for</strong>meret<br />
ordentligt, og at de ikke er blevet hørt. Det<br />
er et tilbagevendende emne«, siger hun.<br />
»Jeg har en teori om, at det også handler om, at<br />
personalet på nogle områder er nødt til at skærme<br />
sig i kontakten med patienterne. Ellers kan de<br />
ikke holde ud at være i feltet. Hvis de skal holde<br />
det ud, er de nødt til at lægge afstand til patienterne,<br />
og så hører de ikke altid, hvad patienterne<br />
siger«, mener hun.<br />
Et sikkerhedsaspekt kan f.eks. være, hvis en patient<br />
påpeger en mulig kilde til fejl og andre utilsigtede<br />
hændelser i de fysiske rammer eller i kommunikationen.<br />
– Ville en tættere kommunikation også betyde færre<br />
kilder til fejl?<br />
»Absolut. For så hører personalet jo, hvad det<br />
er, der optager os«, siger hun.<br />
»Utroligt stor værdi«<br />
Også fra lægeside er der begejstring <strong>for</strong> panelet.<br />
»Jeg synes, det har utroligt stor værdi. Det er<br />
vigtigt, at vi har styr på det, <strong>som</strong> patienterne kommer<br />
med. Nogle af tingene vidste vi nok inderst<br />
inde, men det er utroligt inspirerende at få dem<br />
op på bordet«, siger ledende overlæge, ph.d. Christian<br />
Søren Christiansen, <strong>som</strong> står i spidsen <strong>for</strong><br />
FAM’en.<br />
Han vil gerne have erfaringerne bredt mere<br />
ud. Hvor der findes rutiner, hvad angår den interne<br />
opfølgning og indarbejdelsen i sygehusets løbende<br />
kvalitetsarbejde, er der generelt et udestående<br />
i <strong>for</strong>hold til patienterne.<br />
»De meget værdifulde oplysninger, <strong>som</strong> vi får,<br />
vil vi gerne gøre mere universelle. Vi har tanker<br />
om at <strong>for</strong>midle dele af det, vi lærer, til alle patienter.<br />
Sikkerheden øges, når patienterne ved, hvad<br />
der skal ske. Når hele situationen er mere rolig, så<br />
kan man gøre tingene bedre«, siger han.<br />
Vanskeligt at måle<br />
At etablere en direkte sammenhæng mellem involvering<br />
af patienterne og sikkerheden er ellers<br />
ikke helt let.<br />
Der findes ikke overvældende megen <strong>for</strong>skning<br />
om emnet, men Henriette Lipczak fra Kræftens<br />
Bekæmpelse og Vinnie Andersen fra <strong>Dansk</strong><br />
<strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> har i en rapport gennemgået<br />
en række <strong>for</strong>skningsresultater på området.<br />
Ifølge rapporten kan der ikke udledes nogen<br />
entydig lære af litteraturen – der er <strong>for</strong>skning, der<br />
viser både positive, negative og neutrale virkninger<br />
af patientinddragelse. Men der er dog en række<br />
konkrete eksempler, <strong>som</strong> er positive og får <strong>for</strong>fatterne<br />
til at konkludere:<br />
»Undersøgelsernes gennemgående svage generaliserbarhed<br />
gør det ikke muligt at konkludere, at
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011 patientinvolvering | 27<br />
dette gælder <strong>for</strong> alle patienter til alle tider. Men de<br />
inddragne undersøgelser godtgør, at det gjaldt <strong>for</strong><br />
de patientgrupper, der indgik i dem, samtidig med<br />
at der ikke er <strong>for</strong>hold, der taler imod, at tilsvarende<br />
resultater kan opnås i tilsvarende settings«.<br />
Det nok mest markant positive resultat, der<br />
nævnes, er en undersøgelse af patienter, der selv<br />
håndterer deres antikoagulansmedicin. Der kan<br />
effekten måles meget konkret.<br />
»Selvadministrering af oral antikoagulansbehandling<br />
er den eneste <strong>for</strong>m <strong>for</strong> patientinvolvering,<br />
der med en vis sikkerhed kan siges at have en<br />
positiv effekt på patientsikkerheden, målt <strong>som</strong> reduktion<br />
i dødelighed og tromboemboliske hændelser«,<br />
<strong>som</strong> der står i rapporten.<br />
Viden på vej<br />
Men området mangler at blive belyst, og det skal<br />
et nyt videncenter råde bod på. Med støtte fra<br />
TrygFonden har interesseorganisationen <strong>Dansk</strong>e<br />
Patienter oprettet et videncenter <strong>for</strong> brugerinddragelse<br />
i sundhedsvæsenet (ViBIS).<br />
»Der er masser af erfaringer, der viser, at brugerinddragelse<br />
gavner patienterne og skaber mere<br />
og mere effektive sygdoms<strong>for</strong>løb. Så længe vi ikke<br />
har veldokumenteret viden om, hvilke metoder<br />
der virker, er det dog vanskeligt at overbevise lederne<br />
i sundhedsvæsenet om, at brugerinddragelse<br />
skal prioriteres«, siger <strong>Dansk</strong>e Patienters direktør,<br />
Morten Freil, i en pressemeddelelse.<br />
Centret er etableret i <strong>Dansk</strong>e Patienters lokaler<br />
i det indre København og har p.t. en halv snes<br />
medarbejdere tilknyttet. Noget af det allerførste,<br />
de gik i gang med, var at etablere en hjemmeside<br />
– den har til huse på www.vibis.dk.<br />
Der er masser af erfaringer, der viser, at<br />
brugerinddragelse gavner patienterne og skaber mere<br />
og mere effektive sygdoms<strong>for</strong>løb.<br />
<strong>Dansk</strong>e Patienters direktør, Morten Freil<br />
Vandreture i<br />
Skotland<br />
Slip de daglige gøremål<br />
og giv plads til andre<br />
tanker på en vandretur.<br />
Naturen giver ro i sjælen<br />
og der bliver skabt plads<br />
til store oplevelser.<br />
Nyd lyden af de<br />
klukkende bække og dit<br />
eget taktfaste hjerteslag.<br />
University<br />
College<br />
Nordjylland<br />
UCN kan tilbyde kurser<br />
og uddannelser inden<strong>for</strong><br />
The Great Glen Way<br />
- på jagt efter Nessie<br />
St. Oswalds Way<br />
- fra landsby til hav<br />
St. Cuthbert´s Way<br />
- store vidder, vikinger og<br />
mødet med en healer<br />
- en meditationsrejse<br />
The West Highland Way<br />
- Skotlands storhed og historie<br />
Sundhedsfaglig kompetenceudvikling<br />
Akut området<br />
Sundhedspædagogik<br />
Kommunikation og relationel koordinering<br />
Ledelse og organisation<br />
Yderligere info:<br />
Liselotte Douglas<br />
23 74 90 50<br />
www.vandreture.info<br />
bit@ucn.dk<br />
www.ucn.dk
28 | Sundhedspersonale <strong>som</strong> patient og pårørende <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011<br />
Velkommen til fremtidens patient<br />
Moderne patienter og deres pårørende får mere viden og kan bidrage til deres eget <strong>for</strong>løb.<br />
Og det er godt <strong>for</strong> både patienten, sundhedsvæsenet og <strong>for</strong> de sundhedsprofessionelle.<br />
D<br />
er skal nedbrydes nogle hierarkier. Og der skal fokus<br />
på den enkeltes eget ansvar <strong>for</strong> at vide noget om sygdom<br />
og sundhed«, siger <strong>for</strong>mand <strong>for</strong> <strong>Dansk</strong> Sygeplejeråd<br />
(DSR), Grete Christensen.<br />
»På vores område har det altid været naturligt at inddrage<br />
patienterne, men tiden arbejder med os. Vi skal i højere grad<br />
lytte til patienterne og respektere deres ønsker. Vi skal vide,<br />
hvordan de selv mærker og oplever virkningen af det, vi udsætter<br />
dem <strong>for</strong>«, siger hun.<br />
I øjeblikket er det dog meget spredt, hvor stor en rolle, patientinvolvering<br />
spiller i den enkelte sygeplejerskes hverdag.<br />
Og skal patientinvolvering udbredes mere systematisk, vil det<br />
kræve mere viden og evidens.<br />
»Jeg håber, at der vil komme noget mere <strong>for</strong>skning i betydningen<br />
af i højere grad at trække på patienterne. Det gælder<br />
kvaliteten og sikkerheden, men også i <strong>for</strong>hold til patienternes<br />
egne oplevelse af i højere grad at blive involveret. Og jeg håber,<br />
at den <strong>for</strong>skning vil blive inddraget i hverdagen <strong>for</strong> sygeplejerskerne«,<br />
siger hun.<br />
For lægerne betyder patientinvolvering også en anden balance<br />
i <strong>for</strong>holdet til patienterne.<br />
»Jeg ser det <strong>som</strong> en positiv udvikling, at patienterne får en<br />
viden og kan bidrage med den i <strong>for</strong>løbene. Lægen og patienten er<br />
begge specialister på højt niveau, men med <strong>for</strong>skellig viden«, siger<br />
Læge<strong>for</strong>eningens <strong>for</strong>mand, Mads Koch Hansen.<br />
Hvor lægens ekspertise går på det faglige, er patienten ekspert<br />
på sit eget liv. Men læger og andre må ikke glemme, at der er<br />
<strong>for</strong>skel på patienter.<br />
»Som sundhedsprofessionelle skal vi have øje <strong>for</strong>, at der<br />
selvfølgelig også er patienter, der ikke rummer dette ansvar«,<br />
siger Mads Koch Hansen.<br />
Når det er sagt, er han overbevist om, at øget patientinvolvering<br />
er et gode <strong>for</strong> både patienterne, sundhedsvæsenet og de<br />
sundhedsprofessionelle selv.<br />
»Hvis man <strong>for</strong>estiller sig et system, hvor patienterne henvender<br />
sig, når noget ikke kører, <strong>som</strong> det skal, i stedet <strong>for</strong> at<br />
komme automatisk hver tredje måned i et ambulatorium, så er<br />
der noget at hente. Man vil kunne koncentrere sig om de tilfælde,<br />
hvor tingene ikke kører. Det er der også mere lægearbejde<br />
i«, siger Mads Koch Hansen.<br />
Journalist Bente Bundgaard, bbu@dadl.dk<br />
Jeg ser det <strong>som</strong> en positiv udvikling, at<br />
patienterne får en viden og kan bidrage med<br />
den i <strong>for</strong>løbene.<br />
<br />
Læge<strong>for</strong>eningens <strong>for</strong>mand, Mads Koch Hansen<br />
Kom til<br />
Kræfter<br />
igen<br />
På Vejlefjord er vi specialister i genoptræning<br />
efter sygdom og indlæggelse. Vi kan tilbyde<br />
dig et skræddersyet ophold med rådgivning og<br />
din egen personlige træner.<br />
Mangler du at genvinde din styrke efter<br />
kræftbehandling, hjertesygdom, sygdom i<br />
hjernen eller sygehusophold, så tal med os.<br />
Ring <strong>for</strong> u<strong>for</strong>pligtende tilbud<br />
på tlf. 7682 3333<br />
<strong>Dansk</strong> specialsygehus – Internationalt certificeret<br />
Sanatorievej 27B | 7140 Stouby<br />
www.vejlefjord.dk
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011 patientinvolvering | 29<br />
Patientinvolvering via it-teknologi<br />
En app til mobiltelefonen beregnet til patienter med diabetes, hjemmemonitorering og<br />
videokonsultationer er kun enkelte eksempler på den række af it-redskaber til patientinvolvering,<br />
<strong>som</strong> nærmest vokser dag <strong>for</strong> dag.<br />
E<br />
ksemplerne kommer fra en konference i København<br />
i slutningen af oktober, hvor Regionernes Sundheds It<br />
præsenterede den konkrete opfølgning på to strategier<br />
– en om telemedicin og en om it-støttet patientinvolvering<br />
eller patient empowerment, <strong>som</strong> begrebet ofte kaldes også<br />
på dansk.<br />
Konferencen lagde også spor ud <strong>for</strong> fremtiden.<br />
Koncerndirektør i Region Hovedstaden, Svend Hartling,<br />
mente f.eks., at det måtte være oplagt at invitere patienterne<br />
mere med i planlægningen via de elektroniske bookingsystemer.<br />
»Hvis man ikke engang <strong>som</strong> patient kan være med til at bestemme,<br />
hvornår man vil behandles og hvor, er man i hvert fald<br />
ikke empowered«, sagde han.<br />
Han var også en af flere talere, <strong>som</strong> fremhævede patientinddragelsens<br />
betydning <strong>for</strong> kvalitet.<br />
»Hvis ikke patienterne involveres, lever vi ikke op til den<br />
kvalitet, vi skal levere«, <strong>som</strong> han sagde.<br />
Men kvalitet <strong>for</strong>pligter. Ikke blot de fagprofessionelle så<strong>som</strong><br />
sygeplejersker og læger, men også patienterne selv.<br />
»Vi skal give hinanden nogle værktøjer, <strong>som</strong> giver viden og<br />
indsigt til den enkelte borger. Men viden og indsigt <strong>for</strong>pligter<br />
også. Man kan ikke bare aflevere sit hylster til fagspecialisterne<br />
– den tilgang dur ikke mere«, sagde <strong>for</strong>mand <strong>for</strong> <strong>Dansk</strong>e Regioner,<br />
Bent Hansen (S).<br />
Alt sammen under hensyntagen til, at patienter er <strong>for</strong>skellige.<br />
Nogle ønsker at bliver involveret rigtigt meget, andre mindre,<br />
mens andre igen måske slet ikke magter rollen.<br />
Journalist<br />
Bente Bundgaard,<br />
bbu@dadl.dk<br />
Foto<br />
Frank Ulstrup
30 | patientinvolvering <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011<br />
Sikker Patient udvikler<br />
nye redskaber til patientinvolvering<br />
P<br />
å hjemmesiden sikkerpatient.dk kan både<br />
patienter og sundhedspersonale hente<br />
gode råd og redskaber til at fremme patientinvolvering.<br />
Sikker Patient er en fireårig<br />
indsats, der <strong>for</strong>egår i samarbejde mellem<br />
TrygFonden og <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong>.<br />
Idegrundlaget er, at patienter og pårørende<br />
kan bidrage til øget patientsikkerhed ved at være<br />
aktive, f.eks. ved at undre sig, komme med kommentarer<br />
og stille spørgsmål.<br />
Indsatsen arbejder på at udvikle redskaber, der<br />
kan understøtte patienter og pårørende i at engagere<br />
sig og være aktive og sundhedsprofessionelle<br />
i at samarbejde med patienterne. Meningen er, at<br />
redskaberne kan bruges nemt og ligetil i konkrete<br />
situationer.<br />
Eksempler på redskaber til patienter og sundhedsprofessionelle,<br />
der lige nu kan findes på sikkerpatient.dk,<br />
er:<br />
I patientens fodspor – et redskab til ledelser i<br />
sundhedsvæsenet. Redskabet giver mulighed <strong>for</strong><br />
at se egen organisation med en patients øjne og<br />
sætter på den måde fokus på patientens perspektiv.<br />
Kommunikationsrådgiver<br />
Line Sprehn,<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong><br />
<strong>Patientsikkerhed</strong>,<br />
line.sprehn.regionh.dk<br />
Patientens bog – et redskab til patienterne.<br />
Redskabet understøtter patienter i mødet med<br />
sundhedsvæsenet, f.eks. med at få spurgt om vigtige<br />
ting ved en lægekonsultation. Det giver patienter<br />
mulighed <strong>for</strong> at medvirke til et sikkert patient<strong>for</strong>løb.<br />
På sikkerpatient.dk kan man hente de redskaber,<br />
der lige nu er udviklet. Der vil løbende komme<br />
nye til, lige<strong>som</strong> de redskaber, der allerede er på siden,<br />
vil blive videreudviklet og udvidet.
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011 patientinvolvering | 31<br />
Dialog og samspil med patienten er i fokus<br />
Ved Center <strong>for</strong> Kvalitet i Region Syddanmark arbejdes der med<br />
metoden Kliniske mikrosystemer, hvor <strong>for</strong>målet er at skabe<br />
kvalitet i kontakten mellem patient og fagpersonale.<br />
Et klinisk mikrosystem er den gruppe af fagpersoner eller<br />
det tværfaglige team, der i samspil med patienten har til opgave<br />
at opnå størst mulig kvalitet i pleje og behandling. I det kliniske<br />
mikrosystem er det dialogen og samspillet mellem patienten<br />
og det faglige personale, der er i fokus.<br />
De kliniske mikrosystemer betragtes <strong>som</strong> grundlæggende<br />
enheder i den større organisation, og kvaliteten af organisationen<br />
er ikke bedre end den kvalitet, der skabes i de kliniske mikrosystemer,<br />
altså i teamet helt tæt på patienten.<br />
Patienten fungerer aktivt <strong>som</strong> en del af det kliniske mikrosystem,<br />
og fagpersonalet benytter sig af hinandens såvel <strong>som</strong> af<br />
patientens resurser. Patienten anses <strong>som</strong> teamets »kunde«.<br />
Mikrosystemet medtænker også og har <strong>for</strong>ståelse <strong>for</strong> patientens<br />
privatliv og personlige netværk og opfatter mennesket<br />
<strong>som</strong> en helhed.<br />
Hvis der skal skabes <strong>for</strong>bedringer i sundhedsvæsenet, er<br />
man – ifølge tankegangen bag de kliniske mikrosystemer – nødt<br />
til at begynde nedefra. Kvalitetsarbejdet begynder i det daglige<br />
kliniske arbejde. Det er fagpersonalet, der selv definerer, kører<br />
og evaluerer kvalitetsprojekterne.<br />
Ledelsens rolle er at levere de bedst mulige betingelser <strong>for</strong><br />
mikrosystemernes arbejde og <strong>for</strong>andringsprocesser samt at<br />
skabe sammenhæng med de ydre strategier, f.eks. Den <strong>Dansk</strong>e<br />
Kvalitetsmodel.<br />
Kilde: Center <strong>for</strong> Kvalitet i Region Syddanmark<br />
Patientens præferencer ind i valget af behandling<br />
Fælles beslutningstagning er betegnelsen <strong>for</strong> et koncept, hvor<br />
patient og sundhedspersonale i fællesskab finder frem til den<br />
diagnostik eller behandling, der er den bedste <strong>for</strong> patienten.<br />
Målet er, at beslutningen spejler sig i patientens værdier og<br />
præferencer – og at den træffes i et fællesskab.<br />
Konceptet er udbredt i USA, Canada, Holland og ikke mindst<br />
England. Internationale erfaringer viser, at der er en tendens til<br />
at vælge den mindre indgribende løsning. Det kunne f.eks. være,<br />
at operation fravælges i <strong>for</strong>hold til konservativ behandling. Den<br />
engelske sundhedsstyrelse, The National Health Institute, har<br />
beregnet, at metoden vil kunne reducere antallet af planlagte<br />
kirurgiske indgreb med 10 pct. Sundhedsvæsenet regner med at<br />
kunne spare 150 mio. GBP årligt.<br />
Fælles beslutningstagning er brugbar på områder, hvor der er<br />
et reelt valg. Det kan være et valg mellem flere <strong>for</strong>skellige behandlingsmuligheder,<br />
der anses <strong>for</strong> stort set lige gode, eller hvor behandlingsresultaterne<br />
ikke er veldokumenterede. Konceptet kan<br />
også bruges i <strong>for</strong>bindelse med deltagelse i screeningsprogrammer.<br />
Her medvirker raske mennesker, og da der er en risiko <strong>for</strong><br />
både falsk positive og falsk negative svar, er det særligt vigtigt at<br />
inkludere patientens præferencer i beslutningen om screening.<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> tester i øjeblikket Fælles<br />
beslutningstagning og udvikler patientstøtteredskaber, der<br />
kan <strong>for</strong>berede patienten på at træffe den rigtige beslutning<br />
sammen med lægen. Første skridt er en film om behandling af<br />
skuldersmerter.<br />
<br />
Kilde: <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong><br />
Kurser i Folkesundhedsvidenskab<br />
Københavns Universitet udbyder til <strong>for</strong>året fem kompetencegivende og <strong>for</strong>skningsbaserede kurser i<br />
folkesundhedsvidenskab på Master of Public Health (MPH)-uddannelsen.<br />
Kursusafgift: 10.000 kr. pr. kursus.<br />
Advanced health promotion and disease prevention<br />
Sundhedsvæsenets organisation og ledelse<br />
Epidemiologi og biostatistik<br />
Sundhedsøkonomi<br />
Kvalitative analysestrategier<br />
Ansøgningsfrist: 15. januar 2012<br />
Kurserne er specialmoduler på avanceret niveau og kræver gode <strong>for</strong>kundskaber. Hvert kursus<br />
omfatter én undervisningsdag om ugen i perioden 10. april til 15. juni 2012 samt hjemmearbejde<br />
i et vist omfang.<br />
Find ansøgningsskema og læs mere om specialmodulerne på vores hjemmeside: www.mph.ku.dk<br />
Yderligere oplysninger fås ved henvendelse til:<br />
Studiesekretær Karina Rohwedder, tlf.: 35 32 79 69, e-mail: karo@sund.ku.dk<br />
LEJ FERIEHUSE - POOLHUSE<br />
MED 30% RABAT VED DIREKTE BOOKING<br />
LÆKRE FERIEHUSE ALLE MED INDENDØRS OPVARMET POOL, SPA,<br />
SAUNA, AKTIVITETS RUM MED BILLARD, BORDTENNIS, DARD.<br />
MINIGOLFBANER I HAVEN, MASSER AF PLADS PÅ STORE<br />
NATURGRUNDE PÅ OP TIL 7.500 m2<br />
VI HAR HUSE MED PLADS TIL 14 – 30 PERSONER; STØRSTE HUSE ER<br />
PÅ 650 m2 / 1.100m2 BEBOELSE.<br />
PRISER I 2012 FRA KUN: 3.565,- KR!<br />
SE HUSENE OG DERS BESKRIVELSER PÅ WWW.BUHO.DK<br />
ELLER SKRIV PÅ MILAN@BUHO.DK ELLER RING PÅ TLF.: 6574 4480
32 | fysiske rammer <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011<br />
De bygger sikkerheden<br />
ind i de nye sygehuse<br />
I de nye store sygehusbyggerier handler patientsikkerhed om at kombinere nogle gennemgående<br />
principper med personalets erfaring og ideer. Afprøvning i fuld størrelse er et af de redskaber,<br />
Sygehus Lillebælt bruger i projekteringen af det kommende akutsygehus i Kolding.<br />
N<br />
ede i kælderen på Kolding Sygehus findes<br />
en patientstue med tilhørende badeværelse<br />
bygget op i fuld størrelse i krydsfiner.<br />
Den har stået der, siden Sygehus<br />
Lillebælt begyndte at detailprojektere den kommende<br />
udbygning med 216 nye sengestuer. Borehuller<br />
i modellens vægge viser, hvordan skabe og<br />
udstyr er flyttet flere gange, inden de fandt deres<br />
rigtige plads. Portører, plejepersonale, fysio- og ergoterapeuter,<br />
hygiejneorganisation samt patienter<br />
har været inddraget <strong>for</strong> at vurdere arbejdsgange<br />
og valg af udstyr.<br />
Et skab til venstre <strong>for</strong> håndvasken er f.eks. blevet<br />
fjernet, så plejepersonalet kan hjælpe patienten<br />
fra begge sider, <strong>for</strong>tæller intensivsygeplejerske<br />
og <strong>for</strong>flytningsvejleder Inge Raal. Armstøtten<br />
ved siden af toilettet bliver udskiftet med en ekstra<br />
lang støtte på fysioterapeuternes anbefaling.<br />
Så kan patienterne bedre få fat, når de læner sig<br />
frem <strong>for</strong> at rejse sig. Døren mellem stuen og badeværelset<br />
er flyttet ti centimeter, så loftliften på<br />
stuen kan nå derud.<br />
Mange fald på et sygehus sker, når patienter<br />
selv står ud af sengen <strong>for</strong> at gå på toilettet, så der<br />
er lagt mange overvejelser i, at patienterne skal<br />
kunne klare turen derud alene, også selv om de<br />
ikke er <strong>for</strong> sikre på benene.<br />
»I mange år har man anbefalet større baderum«,<br />
siger Inge Raal. »Men hvis man er svagtgående,<br />
er det ingen <strong>for</strong>del, at badeværelset er en<br />
balsal. Bortset fra bariatripatienternes badeværelser<br />
bliver vores baderum <strong>for</strong>holdsvis små, <strong>for</strong><br />
at patienterne kan være så selvhjulpne <strong>som</strong> muligt.<br />
Hun viser, hvordan patienterne skal kunne<br />
Journalist<br />
Kirsten Bjørnsson,<br />
kirsten.b.journalistik@<br />
gmail.com<br />
rejse sig fra toilettet, støtte sig til håndvasken og<br />
derfra videre til væggen ved siden af døren.<br />
»Til at begynde med kunne vi ikke <strong>for</strong>stå, at vi<br />
skulle have så lidt plads at arbejde på«, tilføjer<br />
Inge Raal, der repræsenterer sygehusets arbejdsmiljørepræsentanter<br />
i byggeplanlægningen. »Men<br />
vi har målt og afprøvet det siden, og det fungerer<br />
rigtigt godt«.<br />
Overblik og ensartede rum<br />
For et par år siden blev det besluttet, at der i løbet<br />
af det næste årti skal investeres over 40 mia. kr. i<br />
nyt sygehusbyggeri over hele landet.<br />
Kolding Sygehus skal udbygges <strong>for</strong> 900 mio. kr.<br />
og være akutsygehus <strong>for</strong> Middelfart-Fredericia-<br />
Kolding-Vejle-området.<br />
Et kæmpeprojekt, hvor uendeligt mange ting<br />
skal passes sammen: myndighedskrav, økonomi,<br />
logistik, arbejdsmiljø osv. Så hvor store hensyn kan<br />
man tage til patientsikkerheden, og hvor mange<br />
kompromiser bliver man nødt til at indgå?<br />
»Vi ser det ikke <strong>som</strong> kompromiser. Vi ser vores<br />
anlægsbevilling og de nationale arealstandarder<br />
<strong>som</strong> den ramme, vi udvikler inden<strong>for</strong>. Hvor patientsikkerheden<br />
så er et af vores fokuspunkter«,<br />
siger projektchef Henrik Juul Sørensen.<br />
Standardisering af rum og arbejdsstationer er<br />
f.eks. et gennemgående princip, <strong>som</strong> hverken koster<br />
penge eller tager mere plads.<br />
»Operationsstuer, sengestuer, undersøgelsesrum<br />
– inden <strong>for</strong> hver kategori skal de være ens, så<br />
man altid ved, hvor tingene står«, siger sygeplejefaglig<br />
direktør Helle Adolfsen.<br />
»Det er noget, vi har diskuteret med vores personale,<br />
hvor en gynækolog gerne vil have én opera-
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011 fysiske rammer | 33<br />
tionsstue, og en ortopædkirurg gerne vil have en<br />
anden. Det er klart, at nogle specialer kræver særligt<br />
udstyr. Men vi ved fra vores arbejde med patientsikkerhed,<br />
at genkendelighed <strong>for</strong> personalet er meget<br />
vigtig«.<br />
Byggeriet starter næste efterår og skal stå færdigt<br />
i 2015 med en ny høj sengebygning, der bliver<br />
anbragt hen over de eksisterende lave bygninger.<br />
Akutafdeling og operationsstuer kommer til at ligge<br />
i midten.<br />
<strong>Patientsikkerhed</strong> er fra starten tænkt ind i ideoplæg<br />
og valg af vinderprojekt, understreger Helle<br />
Adolfsen.<br />
»Som akutsygehus har vi f.eks. vægtet modtagelsen<br />
af den akutte patient. Hvordan får vi traumepatienter<br />
ind fra helikopteren? Hvordan undgår vi<br />
at transportere akut syge patienter over lange afstande<br />
med apparatur og personale, der skal arbejde<br />
med dem og observere dem undervejs?«<br />
Selve akutmodtagelsen er allerede delvist indrettet<br />
i de eksisterende bygninger lige<strong>som</strong> en helt<br />
ny intensivafdeling. Det har givet værdifulde erfaringer,<br />
siger Henrik Juul Sørensen.<br />
»Vi havde f.eks. regnet med, at røntgenafdelingen<br />
skulle ligge midt i akutmodtagelsen, så der var<br />
hurtig adgang fra undersøgelsesstuerne.<br />
Men vi fandt ud af, at overblik er vigtigere. På en<br />
travl afdeling har man brug <strong>for</strong> et centralt kommandorum,<br />
hvor man har overblik over, hvad der<br />
<strong>for</strong>egår, og hurtigt kan gå til og fra«.<br />
Venligt og helende miljø<br />
Ledende overlæge Steen Schmidt, Ortopædkirurgisk<br />
Afdeling, har siddet i flere arbejdsgrupper i<br />
<strong>for</strong>bindelse med byggeriet.<br />
En hel patientstue med tilhørende<br />
badeværelse er<br />
opbygget i krydsfiner. Der kan<br />
eksperimenteres med blandt<br />
andet plads<strong>for</strong>holdene.<br />
Det er en chance, man får once in a lifetime,<br />
siger han om den store brugerinddragelse i byggeplanlægningen.<br />
»Det er jo en <strong>for</strong>ce ved at bygge nyt, at man kan<br />
inddrage dem, der har erfaringerne fra hverdagen.<br />
Det har vi f.eks. gjort ved indretningen af vores<br />
traumestuer«, siger Steen Schmidt.<br />
Han ser den nye fælles akutafdeling med tværgående<br />
speciallægedækning <strong>som</strong> en af de helt<br />
store gevinster. Det er et samarbejde om patienten,<br />
<strong>som</strong> får gode rammer i nybyggeriet, lige<strong>som</strong><br />
nybyggeriet giver god mulighed <strong>for</strong> at udnytte<br />
nye it-løsninger.<br />
»Men i planlægningen lægger vi også vægt på<br />
at opbygge et helende miljø <strong>for</strong> patienterne med<br />
grønne partier«, tilføjer Steen Schmidt.<br />
»Sengeafdelingerne kommer til at ligge højt,<br />
og vi har sørget <strong>for</strong>, at vinduerne på patientstuerne<br />
går så langt ned, at patienterne kan ligge og se<br />
ud«.<br />
I det nye sygehus vil alle patienter få enestuer.<br />
Det bliver en af de største <strong>for</strong>bedringer <strong>for</strong> det personale,<br />
der i dag skal arbejde på alt <strong>for</strong> lidt plads og<br />
i et miljø præget af uro og afbrydelser. Men sandelig<br />
også <strong>for</strong> patienterne, fremhæver Inge Raal.<br />
»Patienterne vil få ro, og de kan få deres pårørende<br />
på besøg, når det passer dem. Det vil gøre de<br />
ældre konfuse patienter mere trygge«, siger hun.<br />
»Det betyder også, at man kan indrette stuen<br />
med udstyr til den patient, der ligger der, så man<br />
ikke skal løbe efter tingene. Det er der samtidig et<br />
stort hygiejnehensyn i. Man risikerer ikke, at udstyr<br />
og hjælpemidler har været brugt til andre patienter«.<br />
Repræsentanter <strong>for</strong> lokale patientorganisationer<br />
har været inddraget, og det er f.eks. dem, der<br />
har gjort opmærk<strong>som</strong> på, at det store gulv til loftvindue<br />
på patientstuen ikke må kunne åbnes, så<br />
man kan falde ud. Frisk luft kan man i stedet få<br />
ved at åbne et panel ved siden af vinduet.<br />
Men især har patientrepræsentanterne gjort<br />
opmærk<strong>som</strong> på, hvor vigtigt det er, at man <strong>som</strong><br />
patient og pårørende kan finde rundt på sygehuset.<br />
Og at det f.eks. skal være let at låne en kørestol,<br />
når man ankommer til sygehuset, <strong>for</strong>tæller<br />
Inge Raal.<br />
»De har også gjort opmærk<strong>som</strong> på, at personalet<br />
skal være let at få fat i, når man kommer ind på<br />
en afdeling, både <strong>for</strong> patienter og pårørende. Der<strong>for</strong><br />
bliver både sengeafdelinger og akutmodtagelse<br />
indrettet, så der er placeret en sekretærfunktion,<br />
lige når man kommer ind«.
34 | fysiske rammer <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011<br />
Badeværelset<br />
<strong>for</strong>ebygger selvmord<br />
Psykiatriske afdelingers viden om selvmord og selvmords<strong>for</strong>søg danner<br />
baggrund <strong>for</strong> Region Hovedstadens katalog <strong>for</strong> indretning af og udstyr til<br />
badeværelser i psykiatrien.<br />
S<br />
elvmord og selvmords<strong>for</strong>søg er desværre<br />
ikke ukendt på psykiatriske afdelinger,<br />
og statistikken viser, at hængning eller<br />
kvælning er den mest benyttede metode,<br />
når selvmord <strong>for</strong>ekommer under indlæggelsen.<br />
Traditionelt er badeværelser fulde af ting,<br />
<strong>som</strong> man kan binde noget fast i, men de rummer<br />
også andre muligheder <strong>for</strong>, at patienterne kan<br />
skade sig selv. Der<strong>for</strong> har Region Hovedstadens<br />
Psykiatri gennemgået indretningen af et badeværelse<br />
punkt <strong>for</strong> punkt. Dørhåndtag, hængsler,<br />
bruse<strong>for</strong>hæng, toiletrulleholdere, spejle – overalt<br />
er der fundet mere sikre løsninger til fremtidens<br />
byggeri og renovering af patientbadeværelser.<br />
Kataloget med de sikre løsninger er inspireret af<br />
publikationen »Beskyttelse af selvmordstruede<br />
patienter – fysiske rammer og patientsikkerhed«,<br />
der er udgivet af <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong><br />
sidste år.<br />
Radiatoren er en ud<strong>for</strong>dring<br />
Ved nybyggeri bør rør lægges ind i vægge, lofter eller<br />
gulve, og hvor det er muligt, skal gulvvarme<br />
erstatte radiatorer.<br />
»Men det kan ikke altid lade sig gøre, når man<br />
renoverer, så bl.a. radiatorer er noget af en ud<strong>for</strong>dring«,<br />
<strong>for</strong>tæller civilingeniør Caroline Hansen,<br />
Region Hovedstadens Psykiatri, <strong>som</strong> eksempel på,<br />
hvordan modsatrettede hensyn kan være til stede.<br />
Journalist<br />
Kirsten Bjørnsson, kirsten.<br />
b.journalistik@gmail.com<br />
Foto<br />
Frank Ulstrup<br />
»Vi anbefaler, at man pakker radiatoren ind,<br />
men det er hygiejneorganisationen og de rengøringsansvarlige<br />
ikke glade <strong>for</strong>. Det bedste er en<br />
helt lav radiator, <strong>som</strong> man kan gøre rent under«.<br />
Kataloget indeholder en liste over ting, der<br />
slet ikke må findes på badeværelserne i de lukkede<br />
afsnit, f.eks. strømudtag til barbermaskine<br />
eller hårtørrer, hylder og bruse<strong>for</strong>hæng i plastik.<br />
Tilbage er så de ting, der <strong>som</strong> minimum skal<br />
være der. Brusenichen er uundværlig, vel vidende<br />
at det traditionelle blandingsbatteri, der stikker<br />
ud af væggen, er lige til at binde noget fast i, og at<br />
en bruserslange kan lægges omkring halsen.<br />
Løsningen er afrundede armaturer og brusehoveder<br />
bygget direkte ind i væggen. Og hvis det<br />
er muligt, skal bruse<strong>for</strong>hæng erstattes af murede<br />
vægge eller afskærmning med brudsikkert glas.<br />
»Gennemgående har vi jo to <strong>for</strong>skellige situationer,<br />
nybyggeri og renovering«, siger Caroline<br />
Hansen.<br />
»På en traditionel håndvask er der f.eks. også<br />
mange steder, hvor man kan binde noget fast,<br />
vandhaner, vandlås osv. Ved nybyggeri kan man<br />
planlægge, så alt andet end selve kummen og<br />
vandhaner i en sikker udgave ligger inde i væggen.<br />
Ved renovering vil løsningen <strong>som</strong> regel være<br />
at lægge rør og vandlås ind i et lukket skab«.<br />
Kataloget bliver løbende opdateret.
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011<br />
Bliv <strong>for</strong>sikret<br />
blandt<br />
ligesindede<br />
GF Hospital og Sundhed er en <strong>for</strong>sikringsklub<br />
<strong>for</strong> læger og sygeplejesker samt andre<br />
ansatte i sundhedssektoren. Klubben er en<br />
del af GF Forsikring, og hos os får du<br />
bl.a. overskudsdeling på bil<strong>for</strong>sikring.<br />
til venstre: Håndvask med sensorer og indbyggede amaturer, der skråner lidt.<br />
Her over: Skrå lyskasse. Her under: Skrå skabslåge. indbygget dørhængsel. inderside<br />
af dør med håndtag. yderside af dør med håndtag.<br />
I 2011 har vi betalt 18,68%<br />
af bilpræmien tilbage.<br />
Kik ind på<br />
gf-hospitalogsundhed.dk<br />
GF Hospital og Sundhed · Tlf. 86 17 43 44<br />
hospitalogsundhed@gf<strong>for</strong>sikring.dk
| ny teknoloGi <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011<br />
smart & sikkert<br />
Noget findes allerede, noget er på vej. <strong>Patientsikkerhed</strong> kan bygges ind i mange af de systemer<br />
og det udstyr, sundhedsvæsenet bruger.<br />
journalist<br />
Kirsten Bjørnsson,<br />
kirsten.b.journalistik@gmail.com<br />
det talende<br />
operationsleje<br />
Den selvmords<strong>for</strong>ebyggende knage bøjer<br />
og slipper sin last, hvis man hænger mere<br />
end otte kg fast i den; den kan altså ikke<br />
bruges til at hænge sig i. Knagen er vet og produceres i<br />
afprø-<br />
Sverige.<br />
medicinemballage<br />
med hukommelse<br />
Mikroelektronik kan bygges ind i en simpel<br />
papemballage, så den kan registrere og opsamle<br />
oplysninger. F.eks. husker emballagen,<br />
hvornår medicinen er trykket ud, og<br />
patienten kan vælge mellem en række afmærkede<br />
svarmuligheder <strong>for</strong> at registrere<br />
medicinens virkning og andre observationer.<br />
Emballage til smertestillende medicin<br />
kan f.eks. udstyres med en smertescore. Patientens<br />
læge bruger en skanner til at hente<br />
oplysningerne ind i sin computer og får på<br />
den måde et pålideligt billede af længerevarende<br />
behandlings<strong>for</strong>løb. Emballagen er under<br />
udvikling.<br />
Kilde: delta.dk<br />
det trykføl<strong>som</strong>me lagen<br />
Det intelligente lagen har indvævede<br />
sensorer, der måler tryk<strong>for</strong>delingen<br />
<strong>for</strong>skellige steder på patientens<br />
krop. Dataene går til et<br />
nyudviklet screeningssystem, så<br />
der lyder en alarm, når patienten<br />
har behov <strong>for</strong> at ændre stilling.<br />
Sygeplejersken får mulighed <strong>for</strong><br />
at yde en tidlig indsats <strong>for</strong> de patienter,<br />
der har størst risiko <strong>for</strong><br />
tryksår. De lidt mere selvhjulpne<br />
patienter får hjælp til selvhjælp.<br />
Lagenet er under udvikling.<br />
Kilde: welfaretechregion.dk<br />
den selvmordssikre knage<br />
Kilde: franzjames.se<br />
Det intelligente operationsleje<br />
registrerer, hvordan patienten er<br />
lejret, og kan give talebeskeder<br />
af typen: »Lejret i sideleje, <strong>for</strong><br />
meget tryk på venstre skulder«.<br />
Fra <strong>for</strong>skningsprojektet Det interaktive<br />
Hospital. Operationslejet<br />
er endnu ikke videreudviklet.<br />
Kilde: ihospital.dk
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011 ny teknoloGi | <br />
den kirurgiske label<br />
Forvekslingskirurgi kan undgås med en label, <strong>som</strong> sættes på operationsstedet. Oplysninger om patient, operatør, den planlagte<br />
operation m.m. kan aflæses ved hjælp af en skanner. Systemet benytter radio frequency identification (RFID), en metode,<br />
<strong>som</strong> er udbredt i f.eks. supermarkeder til at lokalisere og registrere varer. Labelen er i produktion under navnet Surgichip.<br />
Kilde: medgadget.com<br />
den koordinerende<br />
telefon<br />
Den intelligente telefon kan tale<br />
med de storskærme, <strong>som</strong> mange<br />
sygehuse efterhånden bruger til<br />
oversigt og planlægning. Systemet<br />
kan f.eks. selv give kirurgen<br />
besked om, at et røntgenbillede<br />
er klar i systemet, eller at en patient<br />
er ankommet til operation.<br />
Når sygeplejersken i systemet<br />
flytter en patient fra en stue til<br />
en anden, får portøren automatisk<br />
besked, og kan sige ja til opgaven<br />
på telefonen. Hvorpå<br />
skærmen viser, hvornår portøren<br />
er bestilt til. Systemet er i<br />
brug.<br />
Kilde: cetrea.dk<br />
den vejledende<br />
smartphone<br />
En mobilapplikation til patienter<br />
med diabetes gør det ikke bare lettere<br />
at monitorere blodsukker og<br />
regulere insulin, men holder også<br />
styr på faktorer <strong>som</strong> motion, vægt<br />
og diæt og kan give råd og tilpasset<br />
vejledning. Der findes allerede<br />
en række applikationer beregnet<br />
på <strong>for</strong>skellige grupper af mennesker<br />
med lidelser, der kræver stadig<br />
eller langvarig behandling og<br />
monitorering.<br />
Kilde: freediabetesresources.com<br />
det elektroniske plaster<br />
E-plasteret, der anbringes direkte på huden,<br />
har indbyggede sensorer til måling af fysiske<br />
funktioner <strong>som</strong> hjerterytme, puls og iltindhold<br />
i blodet. Data bliver trådløst sendt videre<br />
til opsamling og <strong>for</strong>tolkning. Afhængigt af<br />
hvilke sensorer man bygger ind i plasteret, er<br />
der en række <strong>for</strong>skellige anvendelse<strong>som</strong>råder.<br />
Plasteret er velegnet til overvågning af patienter<br />
med kroniske lidelser, men det kan f.<br />
eks. også bruges til <strong>for</strong>bedret observation og<br />
diagnosticering af meget dårlige patienter.<br />
Teknologien er klar til at blive taget i brug.<br />
Kilde: delta.dk
38 | <strong>Patientsikkerhed</strong> & økonomi <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011<br />
Fremtidens<br />
sundhedsvæsen<br />
har ikke råd til<br />
fejl og spild<br />
<strong>Patientsikkerhed</strong> kan blive en del af løsningen på<br />
sundhedsvæsenets økonomiske ud<strong>for</strong>dring.<br />
H<br />
ospitalsinfektioner, tryksår, medicineringsfejl.<br />
Forsinkelser i behandlingen og<br />
besværlige arbejdsgange. Patienter, der<br />
er indlagt i længere tid end nødvendigt.<br />
Tid, <strong>som</strong> personalet bruger på at lede efter ting.<br />
Brug af medicin eller udstyr, <strong>som</strong> kunne erstattes<br />
med noget billigere.<br />
Alle, der arbejder i sundhedsvæsenet, vil nikke<br />
genkendende til, at dagligdagen er fyldt med eksempler<br />
på spildte resurser. Indsatser <strong>for</strong> højere<br />
effektivitet og lavere omkostninger er heller ikke<br />
ukendte, men i de kommende år bliver de mere<br />
nødvendige end nogensinde før. Sundhedsvæsenet<br />
bliver nemlig udsat <strong>for</strong> et stigende udgiftspres<br />
fra større ældreårgange og nye kostbare behandlingsmuligheder.<br />
»Der vil komme øget fokus på, at sundhedsvæsenet<br />
leverer værdi <strong>for</strong> pengene, og det giver os<br />
samtidig en unik mulighed <strong>for</strong> at <strong>for</strong>bedre systemerne.<br />
Et eksempel er hospitalsinfektioner. De<br />
koster systemet en masse penge, de spilder personalets<br />
tid, og de har menneskelige omkostninger<br />
<strong>for</strong> patienterne«, siger Carol Haraden, vice president<br />
i det amerikanske Institute <strong>for</strong> Healthcare<br />
Improvement (IHI), hvor man gennem en årrække<br />
har beskæftiget sig med sammenhængen mellem<br />
patientsikkerhed og økonomi.<br />
I lande <strong>som</strong> USA, England og Skotland har man<br />
erkendt, at der i nær fremtid vil opstå problemer<br />
Journalist<br />
Charlotte Frendved,<br />
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong><br />
<strong>Patientsikkerhed</strong>, charlotte.<br />
frendved@regionh.dk<br />
Økonom<br />
Lars Aaskilde,<br />
lars.aaskilde@regionh.dk<br />
20<br />
18<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
1980<br />
1982<br />
1984<br />
1986<br />
1988<br />
1990<br />
1992<br />
1994<br />
1996<br />
1998<br />
2000<br />
2002<br />
2004<br />
2006<br />
2008<br />
Sundhedsudgifter i OECD.<br />
med sundhedsvæsenets <strong>for</strong>tsatte finansiering.<br />
Man er nødt til at gøre noget.<br />
Løbske udgifter<br />
Tidligere leder af IHI, Don Berwick, står nu i spidsen<br />
<strong>for</strong> den amerikanske sundhedsre<strong>for</strong>m, hvor man<br />
satser målrettet på at frigøre resurser ved at styrke<br />
kvaliteten og patientsikkerheden. Det er et <strong>for</strong>søg<br />
på at vende udviklingen i USA, hvor sundhedsudgifterne<br />
er løbet helt løbsk og nu udgør 16 pct. af samfundsøkonomien.<br />
England har lanceret programmet Quality, Innovation,<br />
Productivity and Prevention (QIPP), der skal<br />
dække de 20 mia. pund (ca. 170 mia. kr.), <strong>som</strong> man<br />
skønner, at sundhedsvæsenet kommer til at mangle<br />
i årene frem til 2015. I Skotland er det målet at<br />
reducere på sundhedsudgifterne ved hjælp af den<br />
nationale satsning Scottish Patient Safety Programme.<br />
Også det danske sundhedsvæsen står over <strong>for</strong><br />
en stor økonomisk ud<strong>for</strong>dring. Herhjemme udgør<br />
sundhed<strong>som</strong>rådets andel af den samlede lagkage<br />
ca. ti pct.<br />
»I Danmark har vi lige<strong>som</strong> i andre vestlige lande<br />
haft økonomisk vækst i sundhedsvæsenet i mange<br />
år. Og ikke alene er sundhedsudgifterne vokset, de<br />
udgør også en større og større andel af de offentlige<br />
udgifter«, siger cheføkonom i <strong>Dansk</strong>e Regioner, Kristian<br />
Heunicke.<br />
»Den demografiske udvikling medfører, at vi får<br />
større ældreårgange i de kommende år. Antallet af<br />
patienter med kroniske sygdomme stiger, og komorbiditeten<br />
øges, dvs. at der kommer flere patienter,<br />
der lider af flere sygdomme samtidig. Nye dyre<br />
behandlingsmetoder og ny teknologi øger også<br />
presset på udgiftssiden«, siger Kristian Heunicke.<br />
»Vi er nødt til at gøre noget, ellers vil udgifterne<br />
til sundhedsvæsenet vokse så meget, at der enten<br />
vil blive tale om skattestigninger eller vold<strong>som</strong>me<br />
nedskæringer på andre velfærd<strong>som</strong>råder. Begge<br />
Samlede sundhedsudgifter i % af BNP<br />
Kilde: OECD Health Data 2011, version 3. nov. 2011<br />
Danmark<br />
Norge<br />
Sverige<br />
Storbritannien<br />
USA<br />
Gennemsnit<br />
OECD
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011 <strong>Patientsikkerhed</strong> & økonomi | 39<br />
dele er urealistiske, og vi risikerer i stedet at måtte opgive den nuværende<br />
model med fri og lige adgang«, siger han. Han venter, at<br />
sundhedsudgifterne også i de kommende år vil få lov til at vokse,<br />
men at det bliver nødvendigt at skrue ned <strong>for</strong> takten.<br />
Kvalitet og lavere omkostninger<br />
I begyndelsen af 2011 lancerede <strong>Dansk</strong>e Regioner et »markant<br />
kursskifte i sundhedssektoren«: »Løsningen er kvalitet. Ved at<br />
behandle rigtigt første gang, kan vi både levere en bedre kvalitet<br />
og reducere omkostningerne«, sagde <strong>Dansk</strong>e Regioners<br />
næst<strong>for</strong>mand Carl Holst ved præsentationen af den nye kurs.<br />
Cheføkonomen tror også, at der er penge at hente ved at<br />
øge patientsikkerheden og bekæmpe spild.<br />
»Det er ikke noget, vi har lavet store beregninger på, men<br />
det er indlysende, at hvis vi kan undgå, at patienterne får<br />
tryksår og hospitalsinfektioner, sparer vi liggedage, og vi sparer<br />
udgifter til omsorg, pleje, <strong>for</strong>bindinger osv. Det er uomtvisteligt<br />
en økonomisk gevinst. Der ligger også meget spild gemt<br />
ved overgange mellem afdelinger og mellem sektorer. F.eks.<br />
når den praktiserende læge har taget blodprøver, og hospitalet<br />
så tager de samme blodprøver en gang til«, siger Kristian Heunicke.<br />
Der er altså et stort potentiale <strong>for</strong> besparelser, men at realisere<br />
dem er en anden sag. Den norske <strong>for</strong>sker i ledelse og innovation<br />
i sundhedsvæsenet, John Øvretveit, der er professor<br />
ved Karolinska Institutet i Sverige, har samlet videnskabelig<br />
dokumentation på området. Sammen med professor Martin<br />
Marshall fra den britiske Health Foundation udgav Øvretveit<br />
tidligere på året rapporten »Can we save money by improving<br />
quality?«. Konklusionen er, at det er muligt at spare penge ved<br />
hjælp af kvalitets<strong>for</strong>bedrende initiativer, men at det i praksis<br />
er vanskeligt at gennemføre i stor skala.<br />
Konklusionen er, at det er muligt at spare penge ved hjælp<br />
af kvalitets<strong>for</strong>bedrende initiativer, men at det i praksis er vanskeligt<br />
at gennemføre i stor skala.<br />
»Nogle gange giver det besparelser på bundlinjen, andre<br />
gange ikke,« siger professor i sundhedsøkonom Jes Søgaard,<br />
direktør <strong>for</strong> <strong>Dansk</strong> Sundhedsinstitut, DSI. Helt generelt mener<br />
han, at der er god grund til at <strong>for</strong>bedre patientsikkerheden,<br />
også selv om det ikke betaler sig økonomisk, og han siger, at<br />
man kan få meget patientsikkerhed <strong>for</strong> få kroner. Men skal der<br />
være besparelser at hente, er ledelsesindsatsen i <strong>for</strong>bindelse<br />
med <strong>for</strong>bedringsinitiativerne altafgørende:<br />
»Sundhedsledelserne på alle niveauerne har to grundlæggende<br />
ledelsesopgaver i patientsikkerhedsarbejdet. De skal gå<br />
<strong>for</strong>rest i selve arbejdet, vise vejen, lede. Og så skal de sørge <strong>for</strong>,<br />
at de mulige besparelser realiseres,« siger Jes Søgaard.<br />
»Måske poster man en masse penge ud i kampagner <strong>for</strong><br />
håndhygiejne, men hvis personalet ikke ændrer adfærd, så er<br />
der ingen økonomisk gevinst at hente. Det er ledelsens opgave<br />
at være opmærk<strong>som</strong> på de sammenhænge,« siger Jes Søgaard.<br />
Og selv om man kan nedsætte fx antallet af sygehusinfektioner,<br />
kommer den egentlige økonomiske gevinst ikke af sig selv:<br />
»Hvis besparelsen skal realiseres, kan det være nødvendigt<br />
at lukke senge eller at skære ned på medarbejderstaben på en<br />
afdeling. Det er ikke altid så populært,« siger han.<br />
Sygehussektoren har allerede <strong>for</strong>andret sig meget de senere<br />
år med omlægning til ambulant behandling frem <strong>for</strong><br />
indlæggelse og deraf følgende reduceret liggetid.<br />
»Mindre invasive kirurgiske metoder, bedre smertebehandling,<br />
bedre bedøvelsesmetoder, og et helt nyt mind set,<br />
hvor patienten aktiveres og kommer hurtigt op af sengen og<br />
ud af døren. Det er godt <strong>for</strong> patienten, og det er godt <strong>for</strong> sygehusenes<br />
økonomi. Men måske bliver kommunerne tabere i<br />
den sammenhæng. De står jog bagefter <strong>for</strong> genoptræning, plejeopgaver<br />
og hele den sociale indsats, « siger Jes Søgaard.<br />
1950<br />
alder i år<br />
100+<br />
90-94<br />
80-84<br />
70-74<br />
60-64<br />
50-54<br />
40-44<br />
30-34<br />
20-24<br />
10-14<br />
antal i 1.000<br />
0-4<br />
300 200 100 0 100 200 300<br />
2010<br />
alder i år<br />
100+<br />
90-94<br />
80-84<br />
70-74<br />
60-64<br />
50-54<br />
40-44<br />
30-34<br />
20-24<br />
10-14<br />
0-4<br />
300 200 100 0<br />
2030<br />
300<br />
Mænd<br />
Kvinder<br />
antal i 1.000<br />
100 200 300<br />
alder i år<br />
100+<br />
90-94<br />
80-84<br />
70-74<br />
60-64<br />
50-54<br />
40-44<br />
30-34<br />
20-24<br />
10-14<br />
antal i 1.000<br />
0-4<br />
200 100 0 100 200 300<br />
Befolkningspyramiden i Damnark er ikke længere pyramide<strong>for</strong>met. Der kommer<br />
større ældreårgange i de kommende år.<br />
Kilde: FN’s Department of Economic and Social Affairs, Population Division,<br />
www.un.org/esa/population
40 | <strong>Patientsikkerhed</strong> & økonomi <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011<br />
Masser af<br />
patienter ligger<br />
unødigt i dyre<br />
hospitalssenge<br />
Ud fra et patientsikkerhedssynspunkt bør<br />
patienterne ikke være indlagt længere end højst<br />
nødvendigt.<br />
O<br />
ver halvdelen af sygehussengene er belagt med patienter,<br />
<strong>som</strong> burde have befundet sig et andet sted, hvis<br />
pleje, behandling og tilrettelæggelse af patient<strong>for</strong>løbet<br />
havde været optimal. Det viser en test af et nyt »værktøj<br />
til identifikation af spild« (Waste Identification Tool), <strong>som</strong> oprindelig<br />
er udviklet af Institute <strong>for</strong> Healthcare Improvement i USA<br />
i samarbejde med Health Foundation i England. Værktøjet er tilpasset<br />
til danske <strong>for</strong>hold af <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> i<br />
samarbejde med Rigshospitalet og Frederiksberg Hospital.<br />
Værktøjet er testet på ti sengeafsnit med i alt 249 senge på<br />
Frederiksberg Hospital, Glostrup Hospital og Hospitalsenheden<br />
Horsens. Det indebærer en gennemgang af hver enkelt seng på<br />
afdelingen med en afdelingssygeplejerske og en overlæge, der<br />
kender patienterne. For hver seng tages der stilling til, hvorvidt<br />
den pågældende patient er hensigtsmæssigt placeret der, eller<br />
om patienten burde befinde sig et andet sted, f.eks. udskrevet til<br />
hjemmet, på en anden afdeling eller på plejehjem.<br />
Sammenlagt <strong>for</strong> de gennemgåede senge på de tre sygehuse<br />
viste optællingen, at godt 50 pct. af sengene af <strong>for</strong>skellige grunde<br />
fik en spildmarkering, <strong>for</strong>di de var belagt med patienter, <strong>som</strong><br />
ikke havde brug <strong>for</strong> at ligge på hospitalet, eller <strong>som</strong> burde være<br />
indlagt på en anden afdeling eller et andet sygehus.<br />
»Ud fra et patientsikkerhedssynspunkt skal patienterne<br />
ikke være indlagt længere end højst nødvendigt. Jo længere tid<br />
de er her, jo større er risikoen <strong>for</strong>, at de får en hospitalserhvervet<br />
skade, f.eks. en infektion. Så de skal ikke være her, hvis de ikke<br />
har brug <strong>for</strong> det«, siger hospitalsdirektør Jonatan Schloss, Frederiksberg<br />
Hospital. Her identificerede spildværktøjet f.eks., at<br />
mange færdigbehandlede patienter ligger og venter på en kommunal<br />
<strong>for</strong>anstaltning, og det blotlagde interne arbejdsgange,<br />
<strong>som</strong> er med til at <strong>for</strong>længe indlæggelserne unødigt.<br />
»Senge, der bliver brugt uhensigtsmæssigt, koster desuden en<br />
masse penge. Vi er byens dyreste hotel«, siger Jonatan Schloss.<br />
Rundgangen på Frederikberg Hospital satte også fokus på en klinisk<br />
problemstilling, nemlig at mange patienter var indlagt, <strong>for</strong>di<br />
de fik intravenøs (i.v.) behandling med antibiotika.<br />
»Eksperter inden <strong>for</strong> rationel farmakoterapi siger, at tabletter<br />
virker lige så godt i mange situationer til behandling af f.eks. lungebetændelse,<br />
men hos os har lægerne tradition <strong>for</strong> at give behandlingen<br />
i.v. Det giver unødige indlæggelsesdage, <strong>for</strong>di patienterne<br />
er nødt til at være her, så længe de får i.v.-medicin. Hvis de<br />
fik tabletter, kunne de udskrives«, siger Jonatan Schloss.<br />
Samlet <strong>for</strong> de tre sygehuse viste opgørelsen, at <strong>for</strong>sinkelser i<br />
behandlingen og unødvendige indlæggelser var andre vigtige<br />
årsager til uhensigtsmæssig brug af hospitalssengene. I 6 pct. af<br />
tilfældene var årsagen, at patientens indlæggelse var <strong>for</strong>længet<br />
af en hospitalsinfektion, og 2 pct. lå i sengen på grund af følger<br />
af en medicineringsfejl.<br />
Værktøj til identifikation af spild findes også i en version til<br />
brug i ambulatorier.<br />
Journalist Charlotte Frendved, <strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong>,<br />
charlotte.frendved@regionh.dk<br />
Lavest effektive jerndosis<br />
Højere biotilgængelighed 1<br />
Færre eller ingen GI gener 2<br />
Over 97% af jernet er cheleret 3<br />
Ikke-animalsk produkt <strong>som</strong> alle kan bruge<br />
GRATIS<br />
vARepRøveR!<br />
Dokumentation og vareprøver på 39 617 618 eller<br />
www.aminojern.dk/laeger<br />
1) American Journal of Clinical Nutrition, 71:1563. 2) 2000: Journal of Applied Nutrition, Vol. 46, no 1&2, 1-13, 1994. 3) WHO Food Additives Series: JECFA 52, 2004
<strong>Dansk</strong> <strong>Selskab</strong> <strong>for</strong> <strong>Patientsikkerhed</strong> 10 år | 2011 <strong>Patientsikkerhed</strong> & økonomi | 41<br />
Her er<br />
patientsikkerhed<br />
en god <strong>for</strong>retning<br />
Et amerikansk hospital har sparet millioner af dollars ved at<br />
<strong>for</strong>bedre arbejdsgangene og samtidig øge patientsikkerheden.<br />
leder af hospitalets lean-organisation.<br />
Siden 2005 er der gennemført<br />
2.000 delprojekter alle med det <strong>for</strong>mål<br />
at eliminere spild. Hensynet til<br />
patientsikkerheden har hele tiden<br />
været basis <strong>for</strong> projekterne.<br />
»Vi er ansvarlige <strong>for</strong> patienternes<br />
sikkerhed, og der er ikke noget lean<br />
uden at tænke patientsikkerhed ind<br />
først«, siger Philip Goodman. Til at<br />
hjælpe sig har lean-eksperten et<br />
korps af over 200 black belts, dvs. medarbejdere<br />
fra alle faggrupper, der har<br />
taget en uddannelse i lean. Heraf er<br />
en tredjedel læger. Der uddannes 50<br />
nye black belts hvert år, og der arbejdes<br />
inden <strong>for</strong> 18 udvalgte områder, kaldet<br />
value streams, værdistrømme.<br />
S<br />
iden 2005 har hospitalssystemet Denver Health i Colorado,<br />
USA, sparet 130 mio. dollars ved at trimme deres arbejdsgange<br />
og eliminere spild. Det er ikke gået ud over<br />
kvaliteten på hospitalet, tværtimod. Denver Health rager<br />
op <strong>som</strong> et fyrtårn i det amerikanske hospitalslandskab, når<br />
det gælder fremragende resultater inden <strong>for</strong> patientsikkerhed. I<br />
september 2011 modtog Denver Health en kvalitetspris fra University<br />
Health Consortium (UHC), der er en sammenslutning<br />
af 115 nonprofit-universitetshospitaler i USA. UHC er <strong>for</strong>um <strong>for</strong><br />
fremme af kvalitet, omkostningseffektive metoder og innovation.<br />
»Vi har den laveste dødelighed af alle de hospitaler, der er med<br />
i UHC, og taget i betragtning at en stor del af vore patienter er<br />
hjemløse og fattige, og vore resurser små, er det et særligt tilfredsstillende<br />
resultat«, siger Denver Healths kvalitetschef Thomas<br />
MacKenzie.<br />
For eksempel har hospitalets traumecenter den laveste dødelighed<br />
af alle amerikanske traumecentre overhovedet, og dødeligheden<br />
<strong>for</strong> patienter med sepsis er halvt så høj <strong>som</strong> <strong>for</strong>ventet i<br />
<strong>for</strong>hold til gennemsnittet.<br />
Det var hospitalsdirektør Patricia Gabow, der tog initiativ til<br />
re<strong>for</strong>merne i Denver Health. Hun blev træt af at se på, hvordan<br />
hospitalsvæsenet hang fast i arbejdsprocesser og rutiner, <strong>som</strong><br />
hun havde kendt fra starten af sin karriere <strong>for</strong> 40 år siden. Patricia<br />
Gabow indkaldte en gruppe af eksperter fra erhvervslivet og<br />
besluttede derefter at <strong>for</strong>søge med systemet lean, der oprindeligt<br />
blev udviklet på bilfabrikken Toyota i årene efter anden verdenskrig.<br />
»Lean er en systematisk tilgang, <strong>som</strong> identificerer spild i organisationen<br />
og <strong>for</strong>bedrer effektiviteten« siger Philip Goodman,<br />
Journalist<br />
Birgit Brunsted,<br />
birgit.brunsted@gmail.com<br />
Økonom<br />
Lars Aaskilde,<br />
lars.aaskilde@regionh.dk<br />
Ny arbejdsgang <strong>for</strong> brug af antibiotika<br />
Et af værktøjerne, der benyttes <strong>for</strong> at<br />
strømline arbejdsgangene, er såkaldte<br />
rapid improvement events (RIE). En<br />
RIE er et ugelangt <strong>for</strong>løb, hvor et team<br />
arbejder sammen om at identificere<br />
uhensigtsmæssige arbejdsgange og<br />
spild og at <strong>for</strong>eslå potentielle muligheder<br />
<strong>for</strong> effektiviseringer. Det hele<br />
<strong>for</strong>egår i en positiv ånd, hvor det er<br />
<strong>for</strong>budt at kritisere hinandens <strong>for</strong>slag.<br />
Forløbet <strong>for</strong>beredes af en af black<br />
belts-eksperterne, <strong>som</strong> også sørger <strong>for</strong><br />
at følge op og få <strong>for</strong>slagene til at virke<br />
i praksis.<br />
En af de første RIE blev gennemført<br />
i værdistrømmen »kirurgi«. Denver<br />
Health havde dengang problemer<br />
med at få givet patienterne antibiotika,<br />
inden de skulle opereres. Medicinen<br />
skal gives i timen inden operationen<br />
begyndes, men det lykkedes<br />
kun i 70 procent af tilfældene. Der<br />
blev nedsat et lille team bestående af<br />
ledelse og medarbejdere med tilknytning<br />
til problematikken. Teamet gen-<br />
Vi er ansvarlige <strong>for</strong> patienternes sikkerhed,<br />
og der er ikke noget lean uden at tænke<br />
patientsikkerhed ind først.<br />
<br />
Philip Goodman, leder af hospitalets lean-organisation
42 | <strong>Patientsikkerhed</strong> & økonomi<br />
Philip Goodman, leder af hospitalets lean-organisation, viser en masse små post itsedler<br />
på en tavle der skal føre til nye og bedre arbejdsgange.<br />
nemgik en RIE, <strong>som</strong> er en meget struktureret proces. Blandt andet<br />
går teamet rundt på relevante afdelinger på sygehuset <strong>for</strong> at<br />
studere arbejdsgangene, mens der i andre faser indgår en masse<br />
små post it-sedler på en tavle. Det lykkedes teamet at finde en ny<br />
arbejdsgang, der fungerede mere sikkert. Nu gives antibiotika af<br />
anæstesilægen, umiddelbart før patienten bedøves. Det har medført,<br />
at tæt på 100 procent af de patienter, der bør have antibiotika,<br />
også får det. Samtidig er antallet af infektioner faldet, sådan at<br />
der spares indlæggelsesdage og antibiotika senere i <strong>for</strong>løbet.<br />
»Da vi startede RIE’erne, var vi i en tilstand af lykkeligt chok<br />
over, hvor godt det virkede«, siger Philip Goodman. Der udføres<br />
nu otte RIE’er om året på hver værdistrøm, og hver RIE skal generere<br />
50.000 dollars i besparelser.<br />
<strong>Hele</strong> hospitalet kan følge med i, hvordan det går med <strong>for</strong>bedringerne.<br />
I hospitalets store auditorium hænger en opslagstavle<br />
<strong>for</strong> hver af de 18 værdistrømme, og her offentliggøres nye data<br />
mindst en gang om måneden.<br />
Økonomiafdelingen i Denver Health har beregnet, at hospitalet<br />
i løbet af fem år har sparet i alt ca. 130 mio. dollars. Alle resurser,<br />
der bliver frigjort, kommer tilbage i hospitalets store kasse,<br />
hvor der også er god brug <strong>for</strong> dem. Denver Health er nemlig et<br />
usædvanligt hospital efter amerikanske <strong>for</strong>hold, idet man modtager<br />
patienter uden sundheds<strong>for</strong>sikring, fattige, etniske minoritetsgrupper,<br />
hjemløse og, <strong>som</strong> et af de meget få hospitaler i USA,<br />
fængselsfanger. Desuden kommer mange patienter fra den offentlige<br />
sygesikring Medicare and Medicaid.<br />
Donald Berwick, grundlægger af Institute <strong>for</strong> Healthcare Improvement<br />
og nuværende chef <strong>for</strong> Medicare og Medicaid havde<br />
meget ros, da han kommenterede succesen i et amerikansk radioprogram<br />
<strong>for</strong> nylig:<br />
»Denver Health har nået et præstationsniveau, <strong>som</strong> de fleste<br />
af os på det øvrige sundhed<strong>som</strong>råde kun kan misunde dem. Langt<br />
størstedelen af deres patienter har enten ingen sundheds<strong>for</strong>sikring<br />
eller er Medicaid-patienter. Hospitalet arbejder med en meget<br />
belastet population. De viser os andre, hvad der er muligt«.<br />
TARGIN ® (oxycodonhydrochlorid/naloxonhydrochlorid) depottabletter.<br />
TARGIN ® er et stærkt opioid.<br />
Depottabletter 5 mg/2,5 mg, 10 mg/5 mg, 20 mg/10 mg, 40 mg/20 mg. Indikation:<br />
Stærke smerter <strong>som</strong> kun kan behandles tilstrækkeligt med opioidanalgetika. Opioidantagonisten<br />
naloxon modvirker opioidinduceret obstipation, idet oxycodons virkning på opioidreceptorerne<br />
Dosering: Voksne og børn over 18 år: Doseres hver<br />
12. time. Dosis tilpasses individuelt efter patientens tilstand og under hensynstagen til eventuel<br />
<strong>for</strong>udgående smertebehandling. Den normale initialdosis til opioidnaive patienter er 10 mg/5 mg<br />
hver 12. time, men afhængig af patientens behov <strong>for</strong> smertedækning kan der være indikation<br />
<strong>for</strong> at starte med højere doser. TARGIN ® er ikke indiceret til behandling af gennembrudssmerter.<br />
Depottabletterne skal sluges hele. Må ikke deles, tygges eller knuses. Ved ophør efter længere<br />
tids behandling reduceres dosis gradvist. Bør ikke anvendes til børn under 18 år. Hos ældre samt<br />
patienter med let nedsat nyre- og leverfunktion bør dosis justeres efter den individuelle kliniske<br />
situation. Kontraindikationer: Overføl<strong>som</strong>hed over <strong>for</strong> de aktive stoffer eller over <strong>for</strong> et eller flere<br />
af hjælpestofferne. Enhver situation, hvor opioider er kontraindiceret. Svær respirationsdepression<br />
med hypoxi og/eller hyperkapni, svær kronisk obstruktiv lungesygdom, cor pulmonale, svær bronkial<br />
astma, ikke-opioidinduceret paralytisk ileus, moderat til svær nedsat leverfunktion. Advarsler og<br />
<strong>for</strong>sigtighedsregler: Hos personer, der er afhængige af opioider, vil misbrug af TARGIN ® medføre<br />
markante abstinenssymptomer eller <strong>for</strong>værring af allerede eksisterende abstinenssymptomer.<br />
Den største risiko ved opioidbehandling er respirationsdepression. Der skal udvises <strong>for</strong>sigtighed<br />
ved administration af TARGIN ® til ældre eller svækkede patienter, patienter med opioidinduceret<br />
paralytisk ileus, svært nedsat lungefunktion, myksødem, hypothyroidisme, Addisons sygdom,<br />
<strong>for</strong>giftningspsykose, cholelithiasis, prostatahypertrofi, alkoholisme, delirium tremens, pancreatitis,<br />
hypotension, hypertension, allerede eksisterende hjerte-karsygdomme, hovedskader (pga.<br />
risiko <strong>for</strong> øget intrakranielt tryk), epilepsi eller tendens til krampeanfald samt hos patienter, der<br />
er i behandling med MAO-hæmmere. Der skal også udvises <strong>for</strong>sigtighed ved administration af<br />
TARGIN ® til patienter med let nedsat lever- eller nyrefunktion. Det er især nødvendigt, at patienter<br />
med svært nedsat nyrefunktion monitoreres omhyggeligt. Patienter, der er i langtidsbehandling<br />
med høje opioiddoser, kan initialt få abstinenssymptomer ved skift til TARGIN ® . Sådanne patienter<br />
kræver særlig opmærk<strong>som</strong>hed. Længerevarende brug af TARGIN ® kan medføre udvikling af<br />
tolerance, hvilket kan føre til brug af højere doser <strong>for</strong> at opnå den ønskede analgetiske effekt.<br />
Kronisk brug af TARGIN ® kan medføre fysisk afhængighed. Der er risiko <strong>for</strong> udvikling af psykisk<br />
afhængighed af opioidanalgetika, inklusiv TARGIN ® . Der kan <strong>for</strong>ekomme abstinenssymptomer ved<br />
pludselig seponering af behandlingen. Hvis behandling med TARGIN ® ikke længere er nødvendig,<br />
anbefales det at reducere den daglige dosis gradvist. TARGIN ® Interaktioner:<br />
Forstærket CNS dæmpende effekt med stoffer <strong>som</strong> alkohol, andre opioider, sedativa, hypnotika,<br />
antidepresssiva, sovemidler, phenotiaziner, neuroleptika, antihistaminer og antiemetika. Der er<br />
observeret klinisk relevante ændringer i INR (International Normalized Ratio eller Quick-value) i<br />
begge retninger hos enkeltpersoner ved samtidig administration af oxycodon og coumarin-<br />
Graviditet:Amning: Bør ikke anvendes.<br />
Mærket med trafiktrekant.Bivirkninger <strong>for</strong> TARGIN ® : Almindelige: Nedsat evt. manglende<br />
appetit, rastløshed, svimmelhed, hovedpine, vertigo, sedation, blodtryksfald, abdominalsmerter,<br />
obstipation, diarré, mundtørhed, dyspepsi, opkastning, kvalme, flatulens, <strong>for</strong>højede leverenzymer,<br />
abstinenssymptomer, følelse af at have det varmt og fryse, kulderystelser, asteni. Sjældne,<br />
meget sjældne og ikke almindelige bivirkninger: Se fuldt produktresumé. Bivirkninger <strong>for</strong> den<br />
aktive substans oxycodon:Overdosering: Afhængig af anamnesen<br />
kan en overdosis af TARGIN ® manifestere sig ved symptomer udløst af enten oxycodon<br />
(opioidreceptor-agonist) eller naloxon (opioidreceptor-antagonist). Symptomer på overdosering<br />
med oxycodon inkluderer miosis, respirationsdepression, <strong>som</strong>nolens <strong>som</strong> kan udvikle sig til stupor,<br />
skeletmuskelslaphed, bradykardi og hypotension. I svære tilfælde kan der <strong>for</strong>ekomme koma, ikkekardiogent<br />
lungeødem og kredsløbskollaps, hvilket kan resultere i dødsfald. Overdosering med<br />
naloxon alene er usandsynlig. Behandling: Abstinenssymptomer, <strong>som</strong> er <strong>for</strong>årsaget af en overdosis<br />
med naloxon, skal behandles symptomatisk under tæt overvågning. Ved symptomer på en oxycodon<br />
overdosis kan der indgives en opioidantagonist (f.eks. 0,4 - 2 mg naloxon intravenøst). Indgift af<br />
enkeltdoser skal gentages med 2 - 3 minutters mellemrum afhængigt af den kliniske situation.<br />
Farmakologi: Oxycodon og naloxon udviser affinitet til kappa-, my- og delta-opioidreceptorer<br />
i hjerne, rygmarv og perifere organer (f.eks. tarme). Oxycodon indvirker på disse receptorer <strong>som</strong><br />
opioidagonist og giver smertelindring ved binding til de endogene opioidreceptorer i CNS. Naloxon<br />
er derimod en ren antagonist, der indvirker på alle typer af opioidreceptorer. På grund af en udtalt<br />
første-passage-metabolisme er biotilgængeligheden af naloxon efter oral administration < 3 %. Det<br />
er således usandsynligt, at der er nogen klinisk relevant systemisk effekt. Kompetitiv antagonisme<br />
mellem oxycodon og naloxon ved opioidreceptorerne i tarmene bevirker, at naloxon reducerer de<br />
bivirkninger fra mave-tarm-kanalen, der er typiske <strong>for</strong> opioidbehandling. Biotilgængeligheden af<br />
oxycodon efter oral administration er høj (op til 87 %). Pakninger og priser inkl. recepturgebyr<br />
pr. 14. november 2011: TARGIN ® depottabletter 5 mg/2,5 mg: 28 stk. kr. 141,60 (053211),<br />
TARGIN ® depottabletter 5 mg/2,5 mg: 98 stk. kr. 431,45 (053200), TARGIN ® depottabletter<br />
10 mg/5 mg: 28 stk. kr. 185,45 (033195), TARGIN ® depottabletter 10 mg/5 mg: 98 stk. kr.<br />
575,85 (033206), TARGIN ® depottabletter 20 mg/10 mg: 28 stk. kr. 348,60 (033218), TARGIN ®<br />
depottabletter 20 mg/10 mg: 98 stk. kr. 1.117,75 (033229), TARGIN ® depottabletter 40 mg/20<br />
mg: 28 stk. kr. 636,35 (053155), TARGIN ® depottabletter 40 mg/20 mg: 98 stk. kr. 2.150,60<br />
(053166). Dagsaktuelle priser kan findes på www.medicinpriser.dk. Tilskud: Generelt klausuleret<br />
tilskud til ”Patienter med stærke opioidkrævende smerter, <strong>som</strong> samtidig har opioidinduceret<br />
obstipation”. Udlevering: A§4 (kopieringspligtig). Indehaver af markedsføringstilladelse:<br />
norpharma a/s, Slotsmarken 15, 2970 Hørsholm, tlf. 45174800, www.norpharma.dk. <br />
mærkede afsnit er omskrevet og/eller <strong>for</strong>kortet i <strong>for</strong>hold til de af Lægemiddelstyrelsen<br />
godkendte produktresuméer. De fulde produktresuméer kan vederlagsfrit rekvireres hos<br />
norpharma a/s.<br />
®: TARGIN er et registreret varemærke. TARGIN ® er et stærkt opioid.<br />
Reference:<br />
1. Clemens et al. Expert Opin. Pharmacother; 11(2): 1-14, 2010
PALEXIA ® DEPOT (TAPENTADOL)<br />
Åbner nye behandlingsmuligheder<br />
PALEXIA ® DEPOT:<br />
Til lindring af svære, kroniske smerter hos voksne,<br />
der kun kan behandles tilstrækkeligt med opioide<br />
analgetika<br />
2 virkningsmekanismer i 1 molekyle (MOR-NRI*) 1<br />
µ-agonistisk opioide egenskaber (MOR)<br />
hæmmer genoptagelsen af noradrenalin (NRI)<br />
Smertelindring uanset om smerten er nociceptiv<br />
eller neuropatisk 1<br />
Generelt tilskud<br />
PALEXIA ® DEPOT<br />
(TAPENTADOL)<br />
* MOR: µ-Opioid Receptor agonist, NRI: Noradrenaline Reuptake Inhibition<br />
Navn: Palexia ® Depot. Lægemiddel<strong>for</strong>m: Depottabletter 50 mg, 100 mg, 150 mg, 200 mg og 250 mg. Indikation: Lindring af svære, kroniske smerter hos voksne, <strong>som</strong> kun kan behandles<br />
tilstrækkeligt med opioide analgetika. Dosering og indgivelses-måde: Dosering skal tilpasses den enkelte patient afhængigt af smerternes intensitet, erfaringer med tidligere behandling og<br />
mulighed <strong>for</strong> monitorering af patienten. Palexia depot skal tages to gange dagligt cirka hver 12. time. Initiering af behandling af patienter, der ikke tager opioide analgetika: Patienterne bør starte<br />
behandlingen med enkeltdoser på 50 mg tapentadol <strong>som</strong> depottabletter, der tages 2 gange dagligt. Initiering af behandlingen hos patienter, der er i behandling med opioide analgetika: Ved skift<br />
fra opioider til Palexia Depot skal der ved valg af initialdosis tages højde <strong>for</strong> det tidligere lægemiddels egenskaber og anvendelse og den gennemsnitlige døgndosis. Der kan være behov <strong>for</strong> højere<br />
initialdoser af Palexia Depot hos patienter, der allerede tager opioider, end hos patienter, der ikke har taget opioider, før de begynder på behandlingen med Palexia Depot. Titrering og vedligeholdelse:<br />
Efter initiering af behandlingen skal dosis titreres individuelt til et niveau, der giver tilstrækkelig analgesi med et minimum af bivirkninger. Totale døgndoser over 500 mg tapentadol er endnu ikke<br />
blevet undersøgt og bør der<strong>for</strong> ikke anvendes. Der kan opstå seponeringssymptomer efter brat afbrydelse af behandling med tapentadol. Gradvis nedtrapning tilrådes. Dosisjustering er ikke<br />
nødvendig hos patienter med let til moderat nedsat nyrefunktion eller hos patienter med let nedsat leverfunktion. Palexia Depot bør anvendes med <strong>for</strong>sigtighed til patienter med moderat nedsat<br />
leverfunktion. Behandling af denne patientgruppe bør indledes med den laveste tilgængelige styrke, dvs. 50 mg tapentadol <strong>som</strong> depottabletter, der højst må tages en gang i døgnet. Palexia Depot<br />
skal synkes hele og kan tages alene eller i <strong>for</strong>bindelse med et måltid. Indtages med rigeligt væske. Kontraindikationer: Overføl<strong>som</strong>hed over<strong>for</strong> tapentadol eller et eller flere af hjælpestofferne.<br />
Situationer, hvor aktive stoffer med agonistisk virkning på µ-opioidreceptorer er kontraindiceret, dvs. hos patienter med betydelig respirationsdepression og patienter med akut eller alvorlig<br />
astmatisk bronkitis eller hyperkapni. Mistanke om eller diagnosticeret paralytisk ileus. Akut intoksikation med alkohol, hypnotika, analgetika med central virkning eller psykofarmaka. Særlige<br />
advarsler og <strong>for</strong>sigtighedsregler: Kan føre til misbrug og afhængighed. Kan give dosisrelateret respirations-depression i høje doser eller hos patienter med særlig føl<strong>som</strong>hed <strong>for</strong> µ-opioidagonister.<br />
Må ikke anvendes til patienter, der kan være særligt føl<strong>som</strong>me over<strong>for</strong> de intrakranielle virkninger af CO 2<br />
-retention. Bør anvendes med <strong>for</strong>sigtighed til patienter med kranietraumer og hjernetumorer.<br />
Ordineres med <strong>for</strong>sigtighed til patienter med krampeanfald i anamnesen eller lidelser, der indebærer en risiko <strong>for</strong> krampeanfald. Bør ikke anvendes til patienter med alvorligt nedsat nyre- og<br />
leverfunktion. Bør anvendes med <strong>for</strong>sigtighed til patienter med sygdom i galdevejene inklusive akut pankreatitis. Bør undgås til patienter, <strong>som</strong> får MAO-hæmmere eller har anvendt disse midler i<br />
løbet af de sidste 14 dage. Bør ikke anvendes til patienter med arvelig galaktose-intolerans, Lapp lactase deficiency eller glucose/galactose malabasorption. Interaktion med andre lægemidler:<br />
MAO-hæmmere. Benzodiazepiner. Barbiturater. Antipsykotika. H1-antihistaminer. Alkohol. Stærkt enzyminducerende stoffer (f.eks. rifampicin, fenobarbital, perikon). Der er ingen kliniske data på<br />
samtidig brug af Palexia Depot og blandede µ-opioid agonister/antagonister eller partielle µ-opioid-agonister. Der<strong>for</strong> bør der udvises <strong>for</strong>sigtighed ved samtidig behandling med Palexia Depot og<br />
disse produkter. Graviditet: Bør kun anvendes, hvis den potentielle risiko <strong>for</strong> fostret opvejes af de potentielle <strong>for</strong>dele. Amning: Må ikke anvendes. Virkning på evnen til at føre motorkøretøj eller<br />
betjene maskiner: Mærkning. Bivirkninger: Meget almindelige: Kvalme. Obstipation. Svimmelhed. Døsighed. Hovedpine. Almindelige: Nedsat appetit. Angst. Depression. Søvn<strong>for</strong>styrrelser.<br />
Nervøsitet. Rastløshed. Opmærk<strong>som</strong>heds-<strong>for</strong>styrrelser. Tremor. Ufrivillige muskelsammentrækninger. Rødmen. Dyspnø. Opkastning. Diarré. Dyspepsi. Pruritus. Hyperhidrose. Udslæt. Asteni.<br />
Træthed. Fornemmelse af ændret legemstemperatur. Tørre slimhinder. Ødem. Ikke almindelige: Overføl<strong>som</strong>hed over<strong>for</strong> lægemidlet. Vægttab. Desorientering. Konfusion. Agitation. Nedsat<br />
opfattelsesevne. Unormalt drømmemønster. Eu<strong>for</strong>i. Nedsat bevidsthedsniveau. Hukommelsessvigt. Nedsatte åndsevner. Synkope. Sedation. Balance<strong>for</strong>styrrelser. Dysartri. Hypæstesi. Paræstesi.<br />
Syns<strong>for</strong>styr-relser. Øget hjertefrekvens. Nedsat hjertefrekvens. Blodtryksfald. Abdominal-gener. Urticaria. Igangssætningsbesvær ved vandladning. Pollakisuri. Sexuel dysfunktion.<br />
Seponeringssyndrom. Utilpashed. Irritabilitet. Sjældne: Lægemiddelafhængighed. Tanke<strong>for</strong>styrrelser. Kramper. Præsynkope. Koordinationsproblemer. Respirationsdepression. Nedsat<br />
ventrikeltømning. Fornemmelse af beruselse. Fornemmelse af afslappethed. Overdosering: Der må ved intoksikation med Palexia Depot <strong>for</strong>ventes samme symptomer <strong>som</strong> ved andre centralt<br />
virkende analgetika med agonistisk påvirkning af µ-opioid-receptorer. Ved overdosering skal behandlingen rettes mod symptomerne ved µ-opioidagonisme. Udlevering og tilskud: A§4. Generelt<br />
tilskud. Pakninger og priser (AUP ekskl. recepturgebyr per november 2011): 50 mg, 30 stk.: 197,55 kr., 100 mg, 30 stk.: 382,80 kr., 150 mg, 30 stk.: 568,00 kr., 200 mg, 30 stk.: 753,25 kr., 250<br />
mg, 30 stk.: 938,50 kr. For dagsaktuelle priser og pakninger se venligst www.medicinpriser.dk.<br />
Produktin<strong>for</strong>mationen er omskrevet i <strong>for</strong>hold til det af Lægemiddelstyrelsen godkendte produktresume (17. nov. 2010). Produktresumeet kan vederlagsfrit rekvireres fra Grünenthal<br />
Denmark ApS. Arne Jacobsens Allé 7, 2300 København S. Telefon 88 88 32 00. Fax.: 88 88 32 32.<br />
Referencer: 1) Tzschentke T et al. Drugs of Today, 2009, 45(7): 483-496.<br />
Grünenthal Denmark ApS, Arne Jacobsens Allé 7, 2300 København S. Tlf 8888 3200. www.grunenthal.dk<br />
PLX-110065-14 2011-11